31 



tilspidsel Slykke, der gaaer jaivnt over i Baelgenes smalle Rod. Paa 

 Grund af denne Struktur bliver Ovalen, som Ilylsteret med de saramen- 

 rullede Baelge danner, kortere og bredere end hos Coraebus; ligelede:^ 

 ere de frie Ender sanimenlagte paa en anden Maade, nemlig saaledes, 

 at de korame til at danne en lav bred Kegle paa Uylsterets Spidse. 



Uos Vicerca have Bselgene samme relative Lsengde og, med Und- 

 tagelse af deres storre Tyndhed, tillige samrae Form som hos Coraebus. 

 Den sammenruUede og af Hylsteret omgivne Deel danner et omvendt 

 paireforraigt Legem6, de frie Ender en kort og tyk, paalvaers fern Gange 

 sammenlagt Kolle. 



Hos Irachys indeslutles Bffilgene fuldslaendigt af Hylsteret, der 

 er af en levende guul Farve. De ere ikke la^ngere end Dyret, ved 

 Roden langstrakt-ellipsoidiske og noget videre end den forrestc Deel af 

 Ductus ejaculatorius, og aftage bestandigt i Omfang ud imod Enderne. 

 Bffilgene ere sondrede i to Partier, fem i hvert, og Enderne af hvert 

 Parti ombojede indad mod hverandre og nedad mod Hylsterets Bund. 

 Saedstokken bliver saaledes naesten ganske kugleformig. 



Sajdgangene ere hos Vicerca og Anthaxia omtrent af samme 

 Lasngde som Saedstokkene, hos den forste kun lidct tykkere end disses 

 Ba}lge, hos Anthaxia naesten saa vide som Bisigenes Ender, men af- 

 tagende i Omfang ved Roden; hos Trachys ere de dobbelt, hos Cora^ 6ms 

 endog tre Gange saa lange som Saedstokkene, hos den forste overmaade 

 lynde med udvidede omvendt kolleformige Rodender, hos den sidste saa 

 vide som Saedstokbaelgenes Ender, med en stor forlaenget ellipsoidisk 

 Udvidelse ved Roden, hvilken Sack hos Trachys minuta er deelt i Midten 

 ved en dyb Indsnoring; den smallere Deel af Saedgangene laegger sig 

 hos Coraebus i en Bue forfra bagtil langs med Saedslokkens indvendige 

 Side, hos Trachys danner den en stor uregelmaessig Oprulning. 



Af de to Par Saedblaerer (afsondrende Biorganer), der aabne sig 

 i Enden af Ductus ejaculatorius, ere de af forste Par af en kortere 

 eller (Trachys) laengere, i Omrids efter SKieglerne afvexlende, kolleaglig 

 Form, med spiralagtigt mod hinandcn indbojede Ender, og i Alminde- 

 lighed af en ligesaa stor Masse som Saedstokkene. De af andet Par ere 

 valseformige med undertiden (Anthaxia') kolleagtigt udvidede Ender, og 

 saedvanligen af samme Omfang som don tykkeste Del af Sa^dstokbaelgene; 

 de afvexle betydeligt i La3ngde, idet de hos Trachys kun ere lidct lacn- 



