Lys i Sagen. Som den Forestillingsinaade, hvorved han endelig 

 blev staaende, og som giver et med de beslaegtede Vidcnskabsdele 

 vclstemmende Overblik, er folgende: 



Xantogensyren kan forestilles som en Forening af 2 Grund- 

 dele Svovelkulslof og 1 Grunddecl ^ther, 



Merkaptanet som svovelbrintet Svovclaethyl, ^thylet antaget 

 at bestaae af 4 Grunddele Kulslof og 10 Grunddele Brint. 



Thialolien, kan bctragtes som Mihyl Tvesvovle. 



De saeregne Navne han gav disse Stoffer fmdes nu, efter 

 at man, cm og hypothetisk. kan benaevne dem efter deres Sammen- 

 saetning, mindre nodvendlge. 



Af andre, tildeels ikke mindre vigtige StofFer, som han fandt 

 i disse Undersogelser, vil jeg endnu noovne ; 



Urensvovle, Ammoniumsvovle, Tvesvovelbrintet Svovelcyan, 

 Dyvelsdraekolien, som ogsaa er en Svovelforbindelse. 



Nogle Platinforbindelser kom ogsaa paa en eiendommelig 

 Maade lind i disse Undersogelser. Han fandt nemhg Aniedning til 

 at anstille en Undersogelse over Viinaandens Virkning paa Chlor- 

 platinet, og fandt derved et Stof, hvori Elaylet (4 Grunddele Kul- 

 stof, 8 Grunddele Brint) var forenet med Chlorplatin. 



Heraf tog han Aniedning til andre Undersogelser, som forte 

 ham til Opdagelsen af en Forening mellem Acetonet og Chlor- 

 platinet, og Here deraf flydende Opdagelser. 



Over Phosphorets Forening med Aceton-^Ether og Viinaand 

 anstillede han mange Undersogelser, der stode i Forbindelse med 

 de allerede naevnte, og som gave vigtige, endskjondt ikkun fore- 

 lobige Resultater, hvilke det ikke blev givet ham at fuldende. 



Uden for denne storre og mere sammenha^ngende Under- 

 sogelseskreds gav han os en la?rerig A f handling over de Stoffer, 

 som udvikles under Tobakens Destination, hvoriblandt han opdagede 

 at der findes Smorsyre. 



Ligeledes fremstillede han os Carotinen, et Stof som findes 

 i Guleroden. 



Jeg maa her endnu forbigaae meget Andet, da jeg bor ind- 

 skraenke mig til et almindeligt Overblik. 



Hans Undersogelser udmajrke sig i hoi Grad ved den sam- 



