80 



overgive til Flammerne. I Jodernes Forventning- oni Messias maatte 

 Forestillingen om eu navnlig mod Romerne fjendtlig Magt vsere 

 en naturlig Folge af Datidcns politiske Forhold. Hvorledes denne 

 Forestilling kiinde blive Nero bekjendt, er et Sporgsmaal, der 

 ladcr sig saameget lettere besvare, som vi ikke blot vide, hvor- 

 ledes den storste Deel af de Sandsigere og Spaamaend, der til 

 hine Tider under Navn af Mathematikere , Chaldaeer, Magier etc. 

 oversvomniede Rom og Italien, havde deres Hjem i Orienten og 

 ibiandt deres Tal vistnok ogsaa vare Joder, hvilke jo under' de 

 torste romerske Keisere havde vidst at skaffe sig Indgang hos alle, 

 selv de hoieste Slaender 1 Rom; men det tillige er bekjendt, at 

 endog i Neros fortroligste Omgivelser fandtes jodiske Proselyter. 

 Som saadan beskrives bans Elskede Sabina Poppcea^ hvem han 

 endog ophoiede til sin Gemalinde og om hvis Interesse for Jo- 

 derne Josephus ikke bar undladt at meddele Vidnesbyrd QAntiq. 

 XX, 8. li). At de ovenfor omtalede Mathematici vare adspurgte 

 maaskee netop af hende, og at deres Henviisning til Jerusalems 

 Kongedomme hidrorle fra Bekjendtskabet med den jodiske Mes- 

 siasforventning, bekraeftes yderligere ved Taciti Yttring om denne 

 Dames Fortrolighed med hiin Slags Folk, Histor. 1, 23. 



Der lader sig endvidere eftervise andre Begivenheder, som 

 henhore til en tidligere Tid, (f. Ex. Sueton. Claud. 25), og som 

 kunne gjore det begribeligt, hvorledes hos en Fyrste som Nero, 

 hvis Indbildningskraft syncs at have havt en staerk Retning mod 

 det ^ventyrlige, phantastiske Foreslillinger med den messianske 

 Idee til Baggrund kunde vaere opstaaede, som senere uddannede 

 sig til politiske Anslag og Planer, i samme Forhold som Omstaen- 

 dighederne kraevede stedse ussedvanligere Forholdsregler. 



Endnu kjendeligere viser sig efter Neros Dod Sammenslyng- 

 ningen af jodiske og jodechristelige Forestillinger om Christus og 

 Antichristus med de politiske Gjaeringer og Uroligheder i Rom. 

 Det almindelige og til langt nede i fjerde Aarhundrede udbredte 

 Rygte om Neros Gjenkomst QDio Chrysost. Orat. XXI, p. 271. 

 Augustin. De civit. Dei XX, 192 sq. Siilpic. Severus Histor. s. II, 

 29 etc.) kan forst saaledes finde sin tilfredsstillende Forklaring. 

 De forskjellige Omstaendigheder, som paa naturlig Maade kunde 



