36_ 



hvad bans ognc Skrifler paa Modersmaalet angaaer^ baade de 

 originale og de oversalle, da samle bans Fortjenester sig i een 

 Hovedsum: den Kiendsgjerning nemlig, at ban i sin mangesidige 

 Virksombed saa at sige skabte ct dansk Skriftsprog, der maaskee 

 nok, af Enkelte bbmdt dem ban brod Isen for, er overgaaet i 

 Fynd, Letbed og Vclklang, men i Ordforraadels Reenhed og Sti- 

 lens sedle Siinpelbed i de Ire efterfolgende Aarbundreder van- 

 skelig skal findc sin Lige. Men det er denne Kiendsgierning der 

 staaer i en forunderbg Modsajtning til en anden: at det seer ud 

 som cm bans Samtid allerede ikke lagde meget, og Eflerslaeglen 

 endnu mindre Maerke til denne Mands talrige Skrifter; tbi med 

 Undtagelse af bans to eventyrlige Kroniker , som blev almindelig 

 Folkelaesning, og en enkelt Udgave af bans Davids Psalter benimod 

 Udgangen af det sextende Aarbundrede, er intet af bans talrige 

 Skrifler, saavidt vi vide, senere optrykt. Frygtede man maaskee 

 for Forfatteren af Jerlegnspostillen , selv naar ban fordomte sine 

 forrige Vildfarelser, eller var bans Virksombed ilde stemplet ved 

 bans Troskab mod den landllygtige Kongo, skiondt ban, navnlig 

 ved sine Bibeloversaettelser og sine religiose Folkeskrifter, dog 

 netop greb ind i bvad der dybest og sta^rkest bevapgede Tids- 

 alderen? Hvordan det end forbolder sig, saa bave disse Grunde 

 forlsengesiden opbort at virke, og vi kunne trostig fremdrage bans 

 Skrifter paany, forvissede om derved at aabne alle dem der elske 

 og dyrke Modersmaalet en riig Aare i dets Malmgrube, som aldrig 

 vil tabe sin Yaerdi. 



Erkicndelsen beraf er det som bar ledet Undertegnede til at 

 forberede en Udgave af denne Forfatters Danske Skrifter^ og det 

 er i denne Anledning vi bave givet os den Fribed at benvende 

 OS til det kongelige danske Videnskabernes Selskab, idet vi na?re 

 det Haab, at et saadant Vaerk maalte \xre v^rdigt til danske 

 Videnskabsmsnds Deellagelse og Bistand. 



Cbristiern Pedersens Danske Skrifter kunne benfores til tre 

 Klasser: populajr-tbeologiske, Kroniker og Laegeboger. Af disse 

 cr den forsle af storst Omfang og deler sig i to Afdebnger, bvor- 

 imellem Graendsen dannes ved bans Overgang til den evangelisko 



