39 



Brudslykker, og Christian den Andens Historiograph vil ncppe 

 kunne nyde det Held, som ved ham blev hans beromte Forga3n- 

 gers Lod, efter 3 Aarhundreders Dvalc at reddcs fra Undergang; 

 men sclv disse Lcvninger fortjcne ganske vist at giemnics. Ikke 

 fordi den historiske Videnskab vil vinde noget materielt Udbytle 

 af dem^ men fordi disse Spor af det forste Forsog paa at gaae i 

 Saxos Fjed og paa at beskrive Danmarks Historic paa Dansk, 

 indehokle, imellem en flittig Samling andensteds fra, den a)ldste 

 danske Oversaettelse af en Deel af Heimskringla, og i Forlsaettelsen 

 af Saxo, isaer en Samling afFolkesagn, der, med alle deres Synder 

 mod Kritiken, laeses med Forndielse, fordi man overalt gienkiender 

 den Forfatter, om hvem en nulevende Historiograph har sagt, „al 

 det danske Sprog ligesom af en indre Trang fodtes ham paa 

 Tungen, og strommede ham fra Laeben med en beiindringsvaerdig 

 Velklang og Rigdom" [Wegener: hist. Eftcrr. om Vedel S. '86 

 2den Udg.]. 



Det hole Va^rk vilde saaledes komme til at udgjorc tre 

 Bind, hvert, saavidt vi kunne beregne, paa 40 til 50 Ark i stort 

 Octav. Hvert Bind vil udkomme i to Afdelinger, og det vil 

 maaskee ved Udgivelsen va^re hensigtsmaessigt, at levere disse Af- 

 delinger i en noget andcn Orden end den de i Va^rket selv vil 

 komme til at indtage, f. Ex. a) 2 Binds Iste Afd. Ny Testament 

 og Davids Psalmer; b) 1 Bd. Iste Afd. Vinterpart af Postillen; 

 c) 3 Binds Iste Afd. Kroniker; d. 2 Binds 2 Afd. Theolog. Smaa- 

 skrifter o. s. fr. Hver Afdehng skulde ledsages af Oplysninger 

 til de deri indeholdte Skrifter, og hele Va?rket vil blive tilfoiet et 

 Glossarium til samtlige Skrifter, i hvilket Oiemed vi ogsaa for 

 Fuldsta3ndigheds Skyld have gjennemgaaet Forfatterens latin-danske 

 Ordbog, og endellg en Skildring af hans Levnet og Betydning, 

 saaledes som ban kiendes af de sparsomme Efterretninger om ham 

 og af de Track hvori ban selv fremtra)der i sine Skrifter. 



Vi indsee tilfulde, at vort Foretagende er af en BeskafTenhed 

 og et Omfang, der ikke lader vente at det ad sa)dvanlig Vei vil 

 kunne faae Fremgang, dersom vi ikke turde naere det Haab at 

 see det understyttet fra de Sider hvor man baade har Lyst og 

 Midler til at fremme et saadant literaert Arbeide. I dette Haab 



