4g 



gene bestaaer i en Maalestok, ved hvilkeii man kan bestemme Af- 

 standen mellem Indretningens forskjellige Dele. Den ligger ved en 

 Side, og ba3rer en Slander, som baade kan flyltes langs med Maale- 

 stokken og bar et med Haarkors forsynet Seeror, som kan loftes eller 

 sa^nkes paa sin Stander. Det tjener baade til at see hvilke Dele af 

 Indretningen , der ligge lige for en Afdeling af Maalestokken, og 

 hvilken Hoide, de have over Grundfladen. Apparatet er videre 

 forsynet med en inddeelt Halvcirkel, omkring hvis Midpunkt en 

 saakaldct Alhidade dreier sig, og baerer Thermosoilen , saaat man 

 kan lade denne modtage Straaler, der have lidt en Afboining fra 

 den retle Linie, som kan drages fra Varmegiveren til den Aab- 

 ning i Gjennemgangsskjsermen , hvorigjennem man lader Varme- 

 straalerne komme til Thermosoilen. Denne Soile, som i sin hidtil 

 saedvanlige Stilling er vel nok beskyttet mod fremmede Var- 

 mestraaler, er det ikke laengere naar det modtager saamange 

 andre- nu tilsigtede Stillinger. Den maa her fore sin Beskyt- 

 telse med sig. Dette skeer ved at omgive den med et af to 

 Dele sammensat Paphylster, som er tykt nok til at udeholde 

 Varmestraalerne i den til Forsogene anvendte Tid. Dette Hyl- 

 ster kan med Lethed borttages, naar man vil. Ved denne Ind- 

 retning har ban overbeviist sig om, at Varmestraaler, som falde 

 lodret paa den ene Kathetside af et retvinklet Steensaltprisme, 

 kastes tilbage fra Hypothenusfladen , og gaae atter lodrette ud 

 gjennem den anden Kathetside; hvilket Ligheden med Lysstraalerne 

 med storste Sandsynlighed lod sig formode. Vistnok finder man 1 

 Forsogene noget storre Tab, end det der folger af de to Gjennem- 

 gangssiders Virkning. Dette sidste Tab saetter ban etter Melloni til 

 0,077. Dersom der ved Tilbagekastningen fra Hypothenussiden intet 

 Tab var, skulde altsaa de tilbagekastede give 0,923 af den Virk- 

 ning, som de uafledede Straaler give; men man erholdt, som let 

 lod sig forudsee, noget mindre, i gunstigste Tilfaelde 0,830. Et 

 Tab vilde vel herved i intet Tilfaelde iindgaaes, men dets Storrelse 

 forogedes deels derved, at Straalerne som faldt paa Prismet ikke 

 vare fuldkomment parallele, deels derved at Steensaltprismet hver- 

 ken i Form eller Politur var saa fuldkomment som onskeligt* Det 

 fandtes derfor at ikke alle de tilbagekastede Straaler kom ud i 



