63 



af Leireaa, gaaer ind i Bakkestroget selv, finder man paa et tem- 

 meVig hoit Land en Maengde skarpttegnede og bralle Bakker, adskilte 

 fra hinanden ved Dale, der snoe sig i underlige Vindinger omkring 

 Hoiderne. En af disse Dale er den saakaldte Herthadal, hvis dy- 

 beste Deel er udfyldt med et par Smaasoer. Fra de hoiere Bak- 

 ker overseer man den hele Egn, der saenker sig imod Syd til en 

 stor Slette, imod Nord derimod til et meget vexlende Land, hvis 

 Dale, Enge og Torvemoser umiddeldart slutte sig til Isefjordens 

 utallige Forgreninger, og hvis hoiere Dele og Bakker gjengive 

 Fjordens mange Oer. To Aaer gjennemskjaere denneEgn, Leire- 

 aa og Kornerupaa, og taet Syd for Byen Loire naerme disse to 

 Aaer sig hinanden, saaledes at de ikkun adskilles ved en lav Eng- 

 straekning af maaskee hundrede Alens Brede. Kunsten har her 

 forandret de naturlige Forhold og begge Aaer ere her forenede 

 for at adskilles igjen, hvorpaa hver sserskilt soger sin Vei til 

 Fjorden. Deels er denne Forandring foregaaet i en senere 

 Tid for at aflede den storste Vandmaengde, der efter sit natur- 

 lige Lob vilde flyde igjennem Leireaa, til Kornerup-Aa og 

 forsyne de ved samme liggende Moller og andre Vaerker med 

 Vand, deels er den maaskee foretaget i en aeldre Tid, og 

 for at opnaae ganske andre Oiemed, men Kunsten har ikkun 

 tilbagefort en Tilstand, som i en enduu langt aeldre Periode 

 var aldeles naturlig. Aaleiet er i begge Aaer paa de fleste 

 Steder meg^t bredt, og det Vand de nu fore aldeles utilslraek- 

 keligt til at fylde Dalen, ja, hvis Begnmaengden var 10 Gauge 

 storre end den for naervaerende Tid er i Danmark, vilde Oplandet 

 ikke kunne tilfore en Vandmaengde, der svarer til Dalenes Brede 

 og nuvaerende Niveauforhold. Kornerup-Aa har i sit Lob flere 

 temmelig store Soer, men denne Tilstand, der nogenlunde svarer tU 

 det gamle Forhold, er ligeledes kunstigen tilveiebragt ved Daem- 

 ninger^ der stemme Vandet op for at benytte det ved Mollerne. 



Jordbunden er i den her beskrevne Egn udenfor Flodleiene, i 

 Dybden overalt Bullesteens Leer, som ogsaa paa mange Steder 

 danner Overfladen, men i Almindelighed daekker et meer eller min- 

 dre maegtigt Lag af Bullesteenssand denne dybere Jordbund , og 

 Bakkerne bestaae med faa Undtagelser af Bullesteensand. I 



