66 



at mange af dissc Muslinglag- ligge betydeligen over Fjordens 

 nuv8Brende Niveau. Desuden maatle man, hvis Dalenes Torvemoser 

 vare en Lagundannelse, ved deres Miinding kiinne finde Spor af 

 den Sandrevle, dcr liar foranlediget Udelukkelsen af Sovan- 

 det og Forvandlingen af Fjorden til en Ferskvandso og Torve- 

 mose, men slige Revler have vi intet Sted iagltaget ved disse 

 Dale, medens vi saae en saadan Revle paa Jaegerspriishalvoen i 

 Naerheden af Kjolholmen, hvor den virkelig har foranlediget Dan- 

 nelsen af en Torvemose. Forvandlingen af de tidligere Fjordarme 

 til Ferskvandsoer og Torvemoser skyldes altsaa en Niveauforandring 

 og, at den bestaaer i en Haevning af Landet folger af dens Sam- 

 menhaeng med HaDvningerne i Jylland og hele Skandinavien , som 

 er et af de bedst beviste geognostiske Phaenomener. Ved denne 

 langsomme Haevning har Landets Udseende i denne Deel af Sjael- 

 land vsesentligen forandret sig, og det Kort som er fremlagt i Sel- 

 skabet, og som jeg haaber senere at kunne bekjendtgjore, giver 

 en Idee om Forholdene i en tidligere Tid. 



De nylig anforte Kjendsgjerninger om en Haevning af Landet 

 ere alligevel langtfra ikke de eneste vi have iagttaget. Vi have 

 undersogt naesten den hele meget bugtede Strandstraekning der 

 ligger mellem Roeskilde og Holbek, og overalt fundet vore i Leiet 

 af Kornerup og Leire-Aa anstillede lagtagelser stadfaestede. Slranden, 

 selv hvor den ligger betydelig over den overste Tanglinie, er 

 bedaekket med Muslingskaller, og smaa Bugter, som straekke sig 

 ind i Landet, ere fyldte med Strandskaller , for det meste endnu 

 sammenhaengende og ubeskadigede, indlagte i fiint Leer som ofte 

 er traengt ind imellem Skallerne, og udfylder det Rum som Dyret 

 tidligere indtog. 



Foruden disse sammenhaengende lagttagelser, der antyde en 

 Haivning af hele Isefjordens Kyster, og dermed ogsaa af det 

 omgivende Land, have vi seet en anden Raekke af Phaenomener, 

 som vel ere naer beslaegtede med de nylig omtalte, men ikke desjo- 

 mindre saa forskjellige derfra, at de fortjene saerskilt Omtale. 

 Ligeoverfor Sluphusene paa den venstre Side af Leircaaens Udlob 

 fmdes paa et noget bredt Forbjerg i en Hoide, som vi antage at 

 vaere 15 Fod over Isefjordens nuvaerende Speil, en Maengde 



