42 



bans Yllringer paa cnkelte Stedcr i samme som af bans Slaluta 

 ecclesiastica kan udledes for at skjonnc den kanoniske Rets Ind- 

 flydelse, isajrdeleshed den Jydske Lov, som deraf bajrer et saa 

 kjendeligt Praeg. Forf, gjor isa^r opma^rksom paa Haevdsinslitutcts 

 Indforelse, der dog ikke blcv oplaget ganske saalcdos, som det 

 fandles i den kanoniske Ret, men saaledes som man dengang i 

 Almindeligbed benytlede det Fremmede, paa den ejendommelige 

 Maade, som passede bedst for vore Forhold, uden at man blindt 

 identificercde vore egne Tilslande i Ect og Alt med dem, som 

 fandt Sled i fremmede Lande. En anden viglig Bestemmelse i 

 Jydske Lov-, som skyldes den kanoniske Ret, er den, at alle edelige 

 Kjendelser af JVaevninger og Sandemaend underkastes Appel til Bi- 

 skoppen og de af bam tiltagne Maend; da denne Fremgangsmaade 

 overhovedet blev anvendt i alle de Tilfa^lde, bvor en Sag var 

 bleven afgjort ved Eed, fordi det benborte under Biskoppens Juris- 

 diction at straffe Meened, og da efler Jernbyrds AfskafFelse Eden 

 var det almindelige Afgjorelsesmiddel for alle Retssager, saa ind- 

 sees det deraf, bvilken betydelig Indflydolse denne Biskoppens 

 Myndigbed maatte bave paa den bele Retstilstand; det er med 

 Hensyn bertil, at Cbristian den 2"*^"* Haandfa?slning erklaerer „det 

 som Biskoppen og Bygdemaend faelde eller rejse for at vaere Lo- 

 vens Ende." Enkelte Exempler godtgjoro, at man ved denne 

 Sagens Provelse for Biskoppen ingenlunde bar indskraenket sig til 

 de Tilfaelde, bvor de Eedsvorne CNaevninger og Sandemaend) sigtedes 

 for at bave aflagt en falsk Eed, men ogsaa anvendtes i saadanne, 

 bvor man at andre Grunde fandt sig misfornojct med den afsagle 

 Kjendelse. 



Forf. ombandlede dernaest den gejstlige Jurisdiction i Alminde- 

 ligbed og dens successive Udvidelse deels ved den gejstlige Birke- 

 ret, deels ved det vaklende Begreb af gejstlige Sagcr, der naeslen 

 omfaltede alle Forbrydelser, og oplyste ved flere Exempler, at 

 man til gejstlige Sager ikke allene bavde benfort de Tilfaelde, 

 hvor La?gfolk bavde lilfojet Gejstlige personlige Fornaermelser, 

 men ogsaa alle dem, bvor der var Sporgsmaal om Kirkens eller 

 Kloslres Ejendomsret og La?gfolk tiltaltes for deri at bave gjort 

 Indgreb. Ogsaa derved fik den gejstlige Jurisdiction en betydelig 



