73 



liavde forplanlet sig til Finland; men deres Virkninger og Frem- 

 bringelscr havde naturligviis her va^ret langt svagere, end i Sver- 

 rige selv. Den Finland tilliorende Deel af den svenske Lileratur, 

 tidligere end 1809, er i det Hele ubetydelig. Imidlertid var det 

 finske Sprog et Tungemaal , som af over 1,450,000 Mennesker*), 

 der leve paa 5300 geogr. Ouadralmiil, den allerstorste Deel endnu 

 tale , og som maaskee mindst Halvdelen af dette Folketal allene 

 taler og forstaaer. Det er et Sprog , som heller ikke ganske har 

 savnet en tidligere Skriftdannelse, i det Mindste ved Oversaettelser 

 af Bibelen, af Religionsboger for Almiien, Kirkepsalmer og enkelte 

 opbyggelige Almueskrifter. Hvor svag dog endnu Udsiglen maa 

 regnes at vaere, til at kimne af disse Elementer, i Forening med 

 den samlede og pleiede Folkepoesie, som nu ogsaa hos den na)r- 

 vaerende yngre Slaegt finder Dyrkere og Efterlignere, fremelske en 

 cgentlig finsk Nationalliteratur: vrl* man neppe kunne oversee, 

 naar man taenker paa de store Vanskeligheder og Hindringer, som 

 et Sprog, der hidtil endnu aldrig har vseret optaget i den curo- 

 pa^iske Aandsverden og Cultursphaere , naar det vil gaae over i 

 donnc, nodvendigen maa mode. Det er i det Mindste en lang Vei 

 der maa laegges tilbage , inden " det finske Sprog vil kunne naae 

 det Punkt i Literalurdannelse , hvorpaa det naervaerende Hersker- 

 og Regieringssprog i Finland, det russiske, alt leenge har staaet. 



Imidlertid er Ideen dertil vaagnet; den er optaget hos en stor 

 Deel af den intelligente Folkeclasse med Varme; hos ikke Faa af 

 den yngre Sla^gt med en national Begeistring , der undertiden 

 yttrer sig i den overspaendte Mening: at Folkets Sprog reent maa 

 fortraenge det fremmede, og en egen, finsk Literatur trsede i Stedet 

 for den svenske. Hvad der i den Anledning bor bemserkes, er, 

 at ved Siden af den saaledes opstaaede og begyndte Straeben efter 

 at IhTve Folkesproget til hoiere Betydning og Dannelse, har heller 

 ikke Finlands Videnskabelighed og Literatur, med dets adopterede 

 og halvt indfodte Sprogorgan , det svenske , savnet en friskere 

 Naering og et opvakt, fra flere Sider bevaegeligt og virksomt Liv. 

 Egentlig kan man sige , at begge Retninger have fundet, vistnok 



*) Finlands hele Folketal i 1842 findes angivet til 1/i 6 3, 42 7 Fersoner. (Suomi. 

 1843. S. 301.) 



