80 



Berigelse, sielden opnaaes; og mindst, naar det opgivne JEmnc cr 

 af saa omfallendc Indhold, som dct anforle. Derimod syncs do 

 af Selskabet naesten aarligen anvendle Smaasummer lil Undersloltelsc 

 for adskillige, isaer yngre Vidcnskabsdyrkere, soni findes skikkedo 

 lil, ved indonlandske Reiser og Vandringer, at sainle Bidrag til 

 Finlands Folkepoesie, Sprogkundskab, Ethnographic, Oldsager, m. m. 

 at have baaret god Frugt. Dels haandskrevne Samlinger af lexi- 

 calskArt, ligesom overhovedet til finsk Literatur, Sprog og Historic, 

 erholdt ogsaa en rig Tilva^xt cfter dets Secretair, Lector Keckmanns 

 i 1838 paafulgte Dod. Denne ivrige og arbeidsomme finske Sprog- 

 forsker skienkede Selskabet sine efterladte Haandskrifter^ o^ det 

 var netop disse, som have vseret den forste Anledning til et nyt 

 og vigtigt Formaal for Selskabets Virksoinhed. Det har nenilig 

 deels paa den omtalte Yei, deels ved Sprogforskeres i la^ngere 

 Tid fortsatte Beslra)belser, beriget de Samlinger, som dct har 

 anlagt for engang at tilveiebringe en fuldstaendig og kritisk Ord- 

 hog over det finske Sprog, der skulde indbefatte Ordforraadet i 

 Folkesprogets Hoved-Mundarter, med noiagtig Sammenligning og 

 Constatering af de afvigende Orddannelser. Til hvilken Grad det 

 vil lykkes, ogsaa ved delte, i ethvert Tilfaelde viglige og uundvaerr 

 lige Hielpemiddel, at grunde et fuldsta^ndigere, almindelig antaget 

 og i Brugen fa^slet finsk Skriflsprog, vil Frcmtiden laere. — 

 Man kan dog ogsaa ved denne Leilighed ikke tilbageholde det 

 Onske: at ingen eensidig national Straeben vil gaae ud paa at 

 berove Finland de Fordele det har af at dele Sprog og Litteratur 

 med Sverrige — en Fordeel, der er langt fra at udelukke cller 

 hindre den nationale finske Sprogudvikling; imedens man, ved at 

 forjage eller fortra^nge det svenske Sprog fra den finske Nations 

 Cullur og lileraire Dannclse, (o.m saadant var mueligt) ikke vildc 

 udrette andet, end at bidrage til Finlands Isolering fra det ovrigc 

 Norden ogEuropa, og lil at afskaere hiin Dannelses Hovedrod, uden 

 at kunne erslalle den ved en anden, nylig fremvoxct — der i alt Fald 

 vil udfordre en Rajkke af Generationer, inden den opnaaer en 

 Modenhed, der kan tilfredsslille et oplyst og civiliseret, i dct 

 19de Aarhiindredes Verdens - Cultur deeltagende Folks Tarv og 



