89 



afsondrende Kilder finder man overalt. Overall hvor Koralkalk- 

 stenen bestaaer af skarpkantede ved Siden af hinanden sammen- 

 pakkede Brudslykker, ere disse paa Overfladen daekkede med en 

 Hinde af guul jernholdende Kalk, og paa mange Steder ere For- 

 steningerne blevne aldeles ukjendelig-e ved et Lag af Kalksinter 

 Igjennem de taette Kalksleenlag gaae der hyppigen store lodretle 

 Ror af et Gjennemsnit imellem 1 og 2 Fod. Arbeiderne kalde dem 

 Skorstene, dc ligne aldeles de luile Ror, som ikke ere sjeldne i 

 vort og det engelske Kridt, og som man nu almindeligen og sik- 

 kert med Rette tilskriver Kildernes udvaskende Virkning. Disse 

 Kilder have dannet Dolomiten, ikke derved, at de have umiddelbart 

 afsat kulsuur Magnesia, som de i oplost Tilstand bragfe op fra 

 Dybden, men derved at deres kulsure Kalk har decomponeret 

 Sovandets Magnesiasalie. Allerede Kugleformen, som Faxoe Dolo- 

 miten altid antager, er et Beviis for dens Dannelse ved Kilder. 

 Man kan nemlig ikke vel tgenke sig disse Kugler dannede paa 

 anden Maade, end den hvorpaa Karlsbader ^rtestenen. Confetti di 

 Tivoli, og alle lignende Dannelser, Rognslenen derunder indbe- 

 fattet, fremkomme. Det af en eller anden Aarsag b«va?gede Vand, 

 forer smaa oprorte Partikler med sig, omkring hvilke den ved 

 Kulsyrens Undvigelse udskilte Kalk afsa?lter sig. Saalaenge disse 

 udskilte Dele svseve i Vandet maa de naturligviis blive runde da 

 Udskillelsen skeer eensformig paa alle Sider, men naar de omsider 

 blive saa tunge, at Bevaegelsen ikke kan holde dem svsevende, 

 synke de tilbunds og forenes nu ved den senere udskilte Kalk 

 til sammenhgengende Masser. Saaledes skeer Dannelsen ved Karls- 

 bad, og der er i Formen ikkun den Afvigelse, at JErtestenene ved 

 Karlsbad have skalformige Afsondringer, som ikke findes i Dolo- 

 mitkuglerne fra Faxoe, og heller ikke i dem fra Fullwell i Sunder- 

 land, England. Men der er den store Forskjel imellem Karlsbad 

 og de andre naevnte Steder, at den forste Kilde har sit Udlob i 

 Luften, medens de andre havde det under Vandet, og det er na- 

 lurligt, at der i det forste Tilfaelde langt hyppigere maa indtraede 

 Afbrydelser, som netop udtrykkes ved de skalformige Afsondringer, 

 end i de sidste, hvor den store Yandmasse maa gjore Udskillelsen 

 langt mere regelmaessig. .,.. 



