90 



Kuglcrnes Storrelse cr ifolgc det lidligere anforle et Maal for 

 den Kraft hvormed Kilden er va?ldet frem af Jorden, og til Sam- 

 menligning skal jeg her aiifore, at den borede Kildc i Toslrup 

 Valdbye, soin i Dognet gav 13000 Tondcr Vand af et Boreror 

 der havde 6 Tommer i Diameter^ endnu kunde holde sva^vende et 

 Kalksteen-Stykke som veiede et Fund. Da Kilderorene i Faxoe 

 have i det mindste det dobbelte i Gjennemsnit, maa altsaa deres 

 Vandmaengde i del mindste have vaeret 4 Gange saa stor for at 

 holde Dolomit-Kiigler af eet Funds Vaegt svaevende. Jeg maa 

 endnu tilfoie, at man let kan kjende Havets Kildekugler fra Kug- 

 lerne afsatte under den Bevsegelse, som Havets Bolgeslag frem- 

 bringer (Rognsteen). De forste ere af ulige Storrelse fordi Be- 

 vaegelsen i og i INaerheden af et Kildevaeld er altid meget ulige, 

 medens Bolgeslagets Beva3gelse er eensformigt. 



Fonnen og Leiringsforholdene betegne saaledes Faxoedolomiten 

 som en Kildedannelse, der maa vsere foregaaet i Havet; da den 

 underliggende Faxoekalk er en Sallvandsdannelse, da det Kalksand 

 hvori Dolomitkuglerne ligge indeholder Sallvandskoraller, og Liim- 

 stenen, som dsekker det Hele, ligeledes er en Sallvandsdannelse, 

 vil det vajre umuligl at leenke her paa Kilder, der have deres Ud- 

 spring over Havets Overflade. 



Det kunde synes lidet anlageligl, at Kilderne skulde have 

 deres Udspring paa Toppen af Bakken, og ikkc som nu ved dens 

 Fod, men en naermere Betraglning af Forholdene vil vise at Kil- 

 derne dengang netop maatle bryde frem paa Toppen af Bakken, 

 hvilket allerede folger af Kilderorene, der bevise Kildernes Tilsle- 

 devaerelse. Taenke vi os altsaa at Ferskvand gjennemlraengte Fax- 

 oebakken paa en Tid da Havet endnu da?kkede denne hele Forma- 

 tion, da vil det Sled, hvor Kilderne maatle bryde frem, bestemmes 

 ved del storre eller mindre Modlryk hvorfor Vandet var udsat. 



For na?rvajrende Tid er del mindste Tryk aabenbart der, hvor 



