91 



Kilderne bryde frem ved a. idet Modtrykket a. b. udtrykkes ved 

 en Luftsoile, medens c. d. iidtrykker en Soile af Ferskvand som 

 fylder alle Bakkens Sprsekker. Der rr altsaa ikke den ring-esle 

 Grund til at antage, at Vandet skulde stige opad Linien c. d. men 

 det vil komme frem som Kilder i a. a. og de dertil svarende Puncter. 

 Saet nu, at det Hele var daekket af Soevand efter Horisonlallinien 

 b. c. b, da vil Tryklinien d. c. ligesom for iidtrykke en Ferskvands- 

 soile, under den Fonidsaetning, at Vandtillobet i Bakken var saa 

 stortj at det kunde udeholde Saltvandet af alle Slenens Revncr og 

 Klofter. Linien a. b. derimod som nu udlrykker en Luftsoile, var 

 dengang en Soile af Soevand; da nu a. b. og c. d. ere ligestore 

 vil VaBgtfyldeforskj allien imellem Havvandet og Ferskvandet bevaege 

 det ferske Vand til at stige op i Bakken, og at bryde frem paa 

 Toppen i Form af Kilder. 



Vi vende os nu til de chemiske Forhold. At Faxoe Dolomitens 

 Jern allerede bar vgeret i Kildevandet, seer man tydeligst deraf, 

 at alle Sinter fra den Tid, saavel de som fmdes i de sonderklovede 

 Lag i Form afOvertraek, som de tykkere der findes 1 halv stalak- 

 tistiske Former ere jernholdende. At Faxoedolomitens Magnesia 

 derimod ikke hidrorer fra den oprindelige Kilde synes at folge 

 deraf, at de i det Indre af Faxoekalken afsatte sinteragtige Masser 

 ikke indeholde nogen vaesentlig Maengde Magnesia. 



Faxoedolomitens Sammenseetning er 



L n. 



kulsuur Kalk .... 80,67 79,89. 



kulsuur Magnesia. . 16,48 17,03. 



Kiseljord 0,81 0,65. 



Jerniltc (Leerjord?) 2^04 1,29. 



Vand og Tab 1,14. 



100,00 100,00. 



I den forsle Analyse blev Kalken ikke veiet, der er altsaa 

 Vandet og Tabet ved Analysen skjult i dette Tal. 



Den gule sandformige Kalk hvori Dolomitkuglerne ligge be- 

 slaaer af 



m- jTrrRi 



