29 



Modet den 13'>« April. 



Etatsraad Molhech forelaeste: Nogle Bemcerkninger over Ud~ 



mklingen af Kampen imellem Adelsmagt, Pengemagt og Folke- 



magt hos Romerne, i Tiden mellem Sermus Tnllius og Graccherne, 



Den i Roms og hele den gamle Verdens Hislorie navnkundige 



og maerkvserdige Constitution, som K. Sermus gav det romerske 



^ Folk, havde et dobbelt Formaal, en dobbelt politisk Hovedretning: 

 den skulde bringe en storre Ligevaegt tilveie imellem de aristo- 

 kratiske og demokratiske Elementer i Staten, imellem den patriciske 

 Adel og den plebeiske Almue, ved at give den sidste et Slags 

 selvstgendig communal Forfatning, og tillige en vis Deel i det al- 

 mindelige Parlament eller Folkething CComitierne;) den skulde 

 dernaest uden at betage Adelsaristokratiet den historiske Stilling, 

 eller den politiske Magt og Virken, som Lovene hjemlede det, hindre 

 det fra at kunne tilvende sig en udelukkende eller alt for over- 

 veiende Magt i Staten, ved at laegge en betydelig Deel af den 

 politiske Vaegt og Rettighed, som den patriciske Adel vilde tilegne 

 sig allene ved Fodselens Adkomst, over paa Formuens og Rig- 

 dommens Side. Derved sattes 1 det mindste enhver formuende 

 Plebeiei'i lige Classe med den adelige Patricier; men Maaden, hvor- 

 paa Servius Tullius indrettede det, paa Krigsforfatning , Grund- 

 eiendom og Skattesystem i Forening grundede Parlament, (comitia 

 centuriata) hvor de gieldende Hovedstemmer afgaves for enhver 

 af de 193 Centurier, hvori Folket inddeeltes, og Beslutningen af- 

 giordes ved Centuriernes Majoritet, ikke ved samtlige Borgeres 

 Stemmer i en almindelig Forsamling — delte System gik ligesaa 

 meget ud paa at hindre ethvert materielt og umiddelbart Indgreb 

 af Folke-Massen, eller den eiendomslose Msengde, i Statens Orga- 

 nisme og Styrelse, som paa at indskrsenke en allene paa Fodsel 

 og Stammefortrin grundet Adelsmagt. Servius vilde ligesaavel 



. arbeide imod den aristokratiske Absolutisme, som han vilde hindre 

 den demokratiske. De Statsborgere, der baade ved mere bekoste- 

 lig Vcehning og personlig Krigstieneste, og ved Storrelsen af deres 

 Afgifter til Staten j maatte bsere den storste Deel af offentlige 



