30 



Byrder, skiildc, i Forhold herlil, vaere bercttigede til den meste 

 Indflydelse ved Stemmeret og Valgret paa Folkelinget (comilia). 



Grundideen for det indforte Skalte§ystem var, at enhver 

 romersk Borger skulde heskattes efter sin Evne; og da Skatte- 

 byrden saavel beslod i en Grundafgift, som i Krigslieneste, maatte 

 ogsaa de mest formuende Classer, som deels tiente til Hest, 

 deels svaert bevaebnede til Fods, udrede det meste til Rustning og 

 Vaaben, hvilke enhver maatte skaffe sig selv. Men herlil slultede 

 sig den anden Idee: at den romerske Borgers Ret til Deeltagelse 

 i den lovgivende Magt afmaaltes efler bans Skatlehyrde — eller 

 med andre Ord, efter bans Formue. De sla?rkest beskattede Cen- 

 turier indeholdt de faerresle, men mest formuende Borgere; og 

 et langt slorre Antal af mindre velhavende Plebeiere lagdes sam- 

 men i de mindst beskattede Classer, saaledes at den sidste Classe, 

 der indbefaltede alle de Borgere, der kun giorde Tieneste som 

 Slyngeskytler i Krigen og betalte den ringeste Afgift, udgiorde 

 kun een Centurie. — Paa denne Maade opnaaedes det ved den 

 romerske Census, at, som Cicero bar sagt (de Republica. II. 22) 

 ^Udslaget ved Stemmegivningen aldrig var i Ma^ngdens, men i de 

 Velhavendes Magt, og der var sorget for, hvad altid bor over- 

 holdes i en Stat, at ikke de Fleste formaae det Meste*' (ne plu- 

 rimum valeant plurimi). • • 



Ved denne Forfatning beslod den romerske Republik i fern 

 Aarhundreder, usvaikket under alle indvortes Slorme og udvortes 

 Ryslelser; fordi den ikke var en for Romernes nationale Charakteer, 

 Forhold og Folkeclasser fremmed eller paatvungen Statsorganisalion, 

 men virkelig var bygget paa en Sammenstobning af de oprinde- 

 lige romerske Elementer for hele Folkel: Agerbrug og Krig. At 

 den i sin Idee har vaeret fuldkommen naturlig og folkelig, eller 

 svarende til Romernes nationale Egenheder, tor sluttes deraf, at 

 man hverken ved den forste Indforelse af Census^ eller under 

 Forfalningens folgende Udvikling igiennem Aarhundreder (og den 

 overlevede endog, som Skattesystem, Republikens Fald, og varede 

 til Keiserrigets Undergang i Ilalien) finder nogen Opposition imod 

 del vaescnllige Grundprincip, eller mod Comitiernes Inddcling. Men 

 ligesom endog dens forste Indretning viser, at der henved et Par 



