130 



Den philosophiske Classe. 



I hviike Henseendcr og paa hvilke Maader samt hvorvidt have 

 Krigene, dcr have virket saa meget til Menneskeliedens Udvikliiig 

 i Henseendc til Konsl og Industrie, Klogt eg Klogskab, ogsaa 

 virket til Menneskehedens Uddannelse i cgenllig eller sand ethisk 

 Henseende? 



Den historlske Classe. 



Det er ofte blevel bemeerket, at Fiskerierne i den danske 

 Slat ikke som Naeringsvei have det Omfang og den Belydning som 

 de kunde og burde have i et Land med Danmarks Naturforhold. 

 Uagtet Stalen har en i Forhold til dens Areal raeget udslrakt 

 Kyst, der beskylles af et fiskerigt Hav , er det dog kun en for- 

 holdsvis ringe Deel af Befolkningen, der soger sin Naering ved 

 Kystfiskerie , og hvad Fiskeriet i rum Soe og fiernere Have an- 

 gaaer — der er saa vigtigt ei blot ved den Fordeel, det afkasler, 

 men lillige som et ypperligt Middel til at danne Matroser — da 

 er det bekjendt, at de Danskes Virksomhed i denne Retning, saa 

 megen Opfordring der end synes at viere til at folge den, kun er 

 i ringe Forhold til den, som flere andre sofarende Nationer have 

 udviklet. En omfattende og dybere gaaende Uudersogelse at dette 

 Anliggende savnes dog hidindtil. Den maatte ikke indskrienke sig 

 til en Fremslilling af de nuvaerende statistiske Forhold og en Sam- 

 menligning mellem disse og de tilsvarende i andre Lande , men 

 den maatte tillige gaae tilbage i Tiden, og, i dot den gjennemgik 

 vore Fiskeriers Historic isger i de sidste Aarhundreder, paavise de 

 Aarsager, som maae antages at have bevirket deres Tilbagegang 

 eller hindrel deres Fremgang. De vilde derved blive den bedste 

 Veileder ved Valget af de Midler, der kunde vaere at anvende for 

 at fremme en gavniig Udvidelse af denne Naeringsvei. Selskabel 

 onsker om muligt at fremme en saadan historisk-slatistisk Under- 

 sogelse, og fremsaetter derfor f64gende Priisopgave: 



De danske Fiskeriers Historie, isa3r i de sidste tre Aarhun- 

 dreder, og deres nuvarende Tilstand, med stadigt Hensyn til denne 



