131 



Naeringsveis samtidige Udvikling og Vilkaar hos andre sofarende 

 Nationer i den nordlige og mellemsle Deel af Europa. „j,„| 



For det Thottiske Legat. 



Da den chemiske Undersogelse har viisl at den Tran, man 

 \inder af forskjellige hoiere Havdyr CFisk , Saeler, Delphiner og 

 Hvaler) frembyder store Forskjelligheder, vil det va^re af Interesse 

 at vide, hvorvidt disse Forskjelligheder have deres Grund i en 

 oprindeh'g Forskjel af Fidtstoffet i de lavere Dyr, der have tjent 

 de hoiere til Fode. Selskabet onsker derfor at fremkalde en 

 Undersogelse af Fidtstoffet som findes i de i vore Have forekomne 

 Krebsdjr eller Bloddyr og udsaetter en Prsemie af 200 Rbd. for 

 en tilfredsstillende Undersogelse af denne Gjenstand. Med Af- 

 handlingen onskes indsendt Prover af det undersogte Fidtstof. 



For det Classenske Legat. 



1) Frygt for Kartoffelsygens skadelige Virkninger har bragt 

 vore Landmaend til at henvende Opmaerksornheden paa forskjellige 

 Rodfrugter. Om flere af disse vides , at de, som Qva?gfoder, til 

 en vis Grad kunne erstalte Kartoflerne, men det er. endnu uafgjort 

 hvorvidt saadanne Rodfrugter med Fordeel kunne benyttes i 

 Braenderierne. Den Omstaendighed at nogle af de Rodfrugter, man 

 har foreslaaet som Surrogat for Karlofler f. Ex. Jorda^bler, inde- 

 holde en egen Art Stivelse, Inulin, som er lettere oploselig i Vand 

 end almindelig Stivelse , medens andre af saadanne Rodder inde- 

 holde mere Sukker end Kartoflerne f. Ex. Kaalrabi, gjor det sand- 

 synligt at disse forskjellige Rodder, rigtigt benyttede, kunne vaere 

 af slorre Vaerdi i Braenderierne end man hidtil har antaget. 



Selskabet udsaetter derfor en Premie af 300 Rbd. for en paa 

 Forsog med saadanne Rodfrugter , som ere avlede her i Landet, 

 grundet Undersogelse , hvoraf deels oplyses hvormegen Viinaand 

 man kan erholde af en bestemt Vaegt tort Inulin og af en bestemt 

 Vaegt Rodfrugt, deels om den erholdte Viinaand cr lellere eller 

 vnnskeligere at reuse, end den som vindes af Karlofler. 



