15 



ligesom Forsogene med en Karl gave omtrent 5^5. Herved maa 

 beiuajrkes, at medens de samme Born bleve benytlede saavel til 

 Forsogene ved den totale Perspiration, som ved Hududdunstnin- 

 gen, saa vare derirnod de voxne Personer forskjellige Individer 

 ved de to Rsekker af Forsog. 



Franskmanden Barral bar bekjendtgjort en Ra?kke Undcr- 

 sogelser over Forholdet af Vand, organiske Stoffer, Chior og ild- 

 fasle Salte i Na^ringsmidler og Udtommelser. Ligeledes bar ban 

 foretaget et stort Antal elementaire Analyser, for at bestemme, 

 bvormeget C, H og det menneskelige Legeme modtager og af- 

 giver i en bestemt Tid. Det er altsaa en Gjentagelse af de For- 

 sog, Liehig i sin Tid anstillede over samme Gjenstand, kun an- 

 sliilet med et fa^rre Antal Personer, og med stor Omhu for at 

 undgaae de fleste af de Unoiagtigheder, man bar dadlet ved Lie- 

 bigs Forsog. Da imidlerlid Millon, som efter Aftale med Reig- 

 nault og Reiset ligeledes bar optaget denne Undersogelsesmaade, 

 blandt andet er kommen til del Resultat, at ved Inddampningen af 

 Urin og andre lignende Stoffer tabes altid 10 til 50 g Qvaelstof, 

 saa er dot aabenbart, at da Barrals Analyser ere foretagne med 

 Stoffer, som forst ere inddampede til Torbed, saa kan der i Acre 

 Henseender naeres Tvivl om Rigtigbeden af forskjellige af bans 

 Resultater. S. indskraenkede sig derfor til at anfore, at ifolge 

 Barral forbruger Mennesket mere Kulstof om Vinteren, naar det 

 lever i en kold Atmospbeere, end om Sommeren, og det i et saa- 

 dant Forbold , at naar den i een Time uddunstede Kulsyre inde- 

 holder 10,1 Gram Kulstof, saa vil den om Vinteren i samme Tid 

 uddunstede Kulsyre indebolde 13,2 Gram Kulstof. 



Forsaavidt man under Opholdet i en kold Atmospboere i Reg- 

 len bevapger sig mere, end i den varme Sommerluft, saa finder 

 beri en Overeensstcmmelse med S/s ovenan forte Forsog. End- 

 videre fandt Barral, at Ilten, som beboves til Aandedraettet^ ud- 

 gjor J af Nceringsstoffernes Va?gt, og at Vandet, saavel det i Nee- 



