87 



dode. — Denne Inddeling efter Kirkernes Stiil eller Bygningsart 

 svarer ogsaa paa det naermeste lil dores Alder; og ved noiagligc 

 Undersogelser og ACsondringer af Stiilarlerne har Forfaltcrcn saaledes 

 kunnet nogcnlundo gruppere de beskrevne KirRcr, saavel efter Alde- 

 ren, som efter Bygningsmaaden; hvorved naturligviis tilligc cr be- 

 maerket og taget Hensyn til de historisk bekiendte Data for enkelte 

 Kirkers Bygningslid. Vi kunne saaledes (foruden de to skaanske Dom- 

 kirker ellcr Stiftskirker i Lund og Dalby) iidma;rke folgende Slads- og 

 Landsbykirkcr, som de seldste endnu tilvserende i Skaane; uden at 

 den her fornodne Indskraenkning tillader os at gaae ind paa saer- 

 skilte, i en eller andcn Henseende inaerkvaBrdige Omstaendigheder 

 ved deres Architeklur. — Kirken i Store Herrestad, en halv Miil 

 fra Ystad, er grundlagt ii02, og den aeldsle skaanske Landsby- 

 kirke, hvis Bygningslid er bekiendt. (S. 110 — 118.) Trijde Kirke i 

 llerrestads Herred, af hiiggen Kalksteen, nied Sokler, Hiorner, Ind- 

 fatninger og Buer af fiinhuggen Sandsteen, er indviet omtrent 



1160. (S. 118—120.) Cimhrishamis Kirke af Sandsteen, naevnes 



1161. (S. 195-197.) Vce Kirke, af huggen Sandsteen, i reen, 

 rundbuet Sliil, er opfort henved 1170. (S. 321-327.) Ahuus 

 Kirke anfagos at va^re opfort af Lybekkerne i anden Halvdeel af 

 det 12le Aarhundrede. (S. 197.) Gumlose Kirke i Vestergoinge 

 Herred (af braendic Sleen), grundet af Thriigot Ketelsen, og ind- 

 viet af Erkebiskop Absalon den 26de October 1191, ansecs af 

 Forfatteren, for dens Anseelighed og dens rene og skionne Byg- 

 ningssliil, for en af dc uia3rkva)rdigsle Landkirker i Sverrigo. (S. 

 204—208, PI. II, III.) Asum Kirke, ved Helge-Aa, er, ifolge en 

 Runesleen, begyndt af Erkebiskop ^&5a/ow (dod 1201) og fuldendt 

 af Asbiorn Mule (d. 1232. S. 144—46). Ivo Kirke, opfort imel- 

 lern 1223 og 1228 af Erke-Biskop Anders Suneson. (S. 223.) 

 Skanors Kirke, opfort af Lybekkerne i Begyndelsen af det 13de 

 Aarhundrede, horer lil dein, som forbausc ved sin Storrelse, An- 

 seelighed og ma^rkeligc Bygningssliil, naar Kirken lignes med den 

 fra sin fordums Storrelse og Folkema^ngde dybt siunkne By. Den 

 har en Krypta under Choret, som dog neppe nogentid har vaeret 

 anvendt til Gudstieneste. Ikke mindrc anseelig, og endnu mere 

 overraskende paa sit Stcd, er St. Olufs Kirke i den na^rliggende Stad 



