ogsaa nelop denne Deel af Vaerket, hvori vi mene, at del besid- 

 der sin storte Forlienesle af Konsthistorien. Om man end vilde 

 sigc, at saa mange, saa ofte gientagne Beskrivelser og Udinaalin- 

 ger af Landsbykirker fra Middelalderen indeholde et unodvendigl, 

 cller for en Deel ufruglbart Detail; saa antage vi dctle for at 

 vajre en ganske forfeilet Belraglning for et Vaerk af den Nalur, 

 som na}rvaerende. Man kunde anvendo samme Udsaettelse paa Di- 

 plomatarier og historiske Regester, ogsporge: hvorlil behoves Be- 

 varingen af saa mange hinanden lignende, og mangen Gang ube- 

 tydelige Facta, hvoraf det kunde va^re nok at giemme et Udvalg? 

 — De af Professor Brunius meddeelle, i de mindste Detailler ud- 

 fortc Kirkebeskrivelser ere at betragte som noiagtige Kilder til 

 en vis Green af Middelalderens architektoniske Historie; og der- 

 som de endog kunde modtage adskillige Udvidelser og noicre Op- 

 lysninger ved at udstra?kke Undersogelser, der have deres Graend- 

 ser indenfor del fordum danske Land, Skaane., til de ovrige dan- 

 ske Provindsers Kirkcbygninger: saa kunne vi dog ikke andet end 

 vaere Professor Brunius meget lakskyldige for den Grund, som 

 her er lagt til et omhyggeligt System for Historien af den danske 

 kirkelige Architektur i Middelalderen. 



Iblandt mange andrc i hislorisk og archifektonisk Henseende 

 interessanle Omsla^ndigheder, som i det her omhandlede Vaerk be- 

 rores og oplyses, vil jeg endnu kun nievne een: Forfalterens ved 

 mangen skarpsindig Bemaerkning understoltedc Mening om de aildste 

 Sleenkirkers, eller isa?r deres Taarnes hyppige Bestemmelse og 

 Anvendelse til et Slags faste Pladser eller Forsvarssteder i indvortes 

 Feider. Vi kunne ikke gaae ind paa den naermcre Undersogelse 

 af en Gienstand, der vistnok kan behove mangen naermere Udvik- 

 ling af enkelle Data og Momenter. Forfatleren antager det imid- 

 lerlid for afgiort og beviisligt, at Taarnene ved nogle Landsby- 

 kirker have va)ret aeldre, end Klokkernes Brug; ligesom at Taar- 

 nene underliden oprindeligen have va?ret saaledes byggede, at de 

 slet ikke vare tienlige til at modtage Klokker; og at man derfor 

 senere har maattet for en Deel ombygge dem, for at de kunde 

 tiene til delte Oicmed. Man finder derimod mange Spor i en Deel 

 af de ajldsle Kirketaarnes Bygningsart, der tydeligl synes at hen- 



