132 



gelscr. Sand og Leer afsaettes af det samme Hav paa samine Tid 

 ikke i samme Niveau. Leret bundfaelder sig ikkun af et fuld- 

 kommen roligt Hav, den Hoide hvori det er afsat, udtrykker der- 

 for Havspeilel^ sande Niveau, Sandet afsaetles af Bolgetoppen, del 

 udtrykker den storsle Hoide, hvortil det bevsegede Hav naaer. 

 Imellem disre to af Havet afsatte Lag, kan der hos os findes en 

 Forskjel af henved 8 Fod, den maa vaere langt storre, hvor el 

 dybere og storre Hav lilladcr Dannelsen af hoie Bolgebjerge. 



I vore Marskegne voxer den ny afsatte Marsk indlil den har 

 naaet en Hoide, hvor den kun sjeldent overskylles af Havet; den 

 er da efler Marskbeboernes Udtryk moden, naar den da ikke ved 

 Diger beskyttes imod Soen, skjaeres den alter bort, og det Tilbage- 

 blivende danner Terrasser imod det forstyrrede Lag. Disse Ter- 

 rasser ere lodret afskaarne, men ikkun faa Fod hoie, og ere dan- 

 nede under Havets aldeles uforandrede Niveau. Det er rimeligt 

 at lignende Terrasser maa blive langt storre, hvor Forskjellen 

 mellem Hoi- og Lavvande er betydeligere end ved vore Kysler. 



Chambers Arbeide er af stor Interesse og det vilde vsere al 

 onske, at lignende Undersogelser maatle blive anslillede i ret 

 mange Lande. 



Professor Eschricht henslillede til Selskabets nsermere Bedom- 

 melse nogle Bemserkninger over Ribbenenes Forhold hos Fiskene 

 i Sammenligning med deres Forhold hos de tre hoiere Hvirvel- 

 dyrklasser. Medens man nu er enig om, at Tverlapperne paa 

 Fiskenes Hvirvelsoile ikke svare til dem paa Patledyrenes i Al- 

 mindelighed, men, forsaavidt de navnlig ganske almindeligen bag 

 Gadboret danne Kanalen for Caudal-Arterien og Venen (hos Silden 

 og andre ogsaa forlil for Aorta), ere at betragte som Haemata- 

 pophyser i Modsaetning til de ovre Hvirvelbuer som Naurapophy- 

 ser — har man hidlil dog endnu vedblevet at saette Fiskeribbenene 

 som analoge med Patledyrenes. Imidlertid danne Fiskeribbenenes 

 to Sideraekker dog, ved at udgaae fra Blodbuerne og navnlig hos 

 Silden at stode til den uparrede tagsteenlagte Skjaelraekke langs 



