38 



nogenlunde Noiaglighed. Det er imidlertid forst Regnaiilt^ som 

 alter har oplaget denne Sag og udfort en Raekke af Forsog der- 

 over, som han har bekjendtgjorl i den 5le Memoire af bans: 

 ^Relation des experiences, pour determiner les principales lois el 

 les donnees numeriques, qui enlrent dans le calcul des machines 

 k vapeur. Paris 1847." Udstyret af sin Regjering med en Gav- 

 mildhed, Frankrig vaerdig, og selv i Besiddelse af en sjelden 

 Skarpsindighed til at udfmde Melhoder og Noiaglighed i at udfore 

 Forsogene , har han tilveiebragt en Reekke af Maalinger over 

 Qvajgsolvets Udvidelse fra 68 til 300 Grader, der naesten inlet 

 lader tilbage at vente ad den experimentale Vei; men forunder- 

 ligt nok har han, rimeligviis i Tillid til sin experimentale Dygtig- 

 hed, ved at uddrage Resultaterne af de anstilte Forsog slaaet ind 

 paa en mindre noiagtig Vei, idet han for en stor Deel istedetfor 

 at beregne Resultaterne har construeret sig til dem, og jeg har 

 derfor troel det Umagen vaerdt at underkaste disse Forsog en ny 

 og omhyggelig Beregning. 



Skjondt jeg med Hensyn paa Enkelthederne ved Regnaults 

 Forsog maa henvise til Afhandlingen selv, troer jeg det rigtigt al 

 forudskikke en kort Beretning om det Vaesentlige derved. Hoved- 

 feilene ved Dulong og Petifs Forsog vare folgende: Qvaegsolv- 

 soilerne vare for korte som allerede er omtalt; Toppen af den 

 opvarmede Qvaegsolvsoile naaede for Maalingens Skyld op over 

 det Oliebad, hvori den blev opvarmet og var saaledes udsat for 

 Afkjoling; Oliebadet kunde ikke omrores og Temperaluren kunde 

 da umuligt bestemmes med nogen Sikkerhed; skjondt begge Qvaeg- 

 solvoverflader havde samme Diameter, kunde Haarrorsvirkningen 

 ikke tilintetgjores, da den forandrer sig med Varmegraden; ende- 

 lig var den til Grund for Temperalurbestemmelsen antagne Luf- 

 tens Udvidelse urigtig, Principet for Regnaults Forsog var del 

 samme som det for Dulong og Petits, nemlig al, naar to Qvaeg- 

 «61vs6iler, hvoraf den ene er kold, den anden ophedet, holde 

 hinanden i Ligevaegt, saa er Forskjellen imellem deres Holder 

 Maal for Udvidelsen; men ved Regnaults Forsog vare Qvaegsolv- 

 soilerne omtrent 1,5 Meter, altsa naBSten tre Gange saa hole som 

 dem Dulong og Petit havde anvendt.^'** ''^^* 



