65 



beundret den, lod han den gaae ud i Vcrden. De vislnok meget 

 beskedne og tilbageholdne Tvivl, som bleve hamineddeelte, maalte 

 nodvendig vige for en saa almindelig Hylding. At Figurerne paa 

 Runamo kun er et Naturspil, hvilket ligefrem folger deraf, at de 

 na)sten hvert tyvende Aar have skiflet Udseende, og at al Lses- 

 ning deraf derfor er overflodig, kunde overhovedet ingen den Gang 

 vide med nogen Tilforladelighed. Holler ikke forklarede Finn 

 Magnussen Runamo selv, men en Aflegning af de Figurer, der 

 antoges at vsere indhugne derpaa;' nogle af disse Tegn havde al- 

 deles Udseende af siedvanlige Runer, andre lignede de allerede 

 bekjendte og forklarede Binderuner, og ved at anvende disse, aab- 

 nedes der for Videnskaben Vished om herefter at kunne forklare 

 alt, enFrislelse, som Enthousiasmen ikke let kunde skyde fra sig; 

 det kan heller ikke naegtes, at naar Tegnene engang ere givne, 

 saa er Lsesningen snild nok. iMedens Skriftet om Runamo var 

 under Pressen, synes en Yttring af Forfalteren at vidne om, at 

 ogsaa han blev berort af det Tvivlsomme i Forklaringen, der alli- 

 gevel, nu engang trykt, maatte staae, om end kun som et historisk 

 Mindesmgerke; just derfor gav han sit Skrift Titel af Runamo og 

 Runern e; 5,thi," sagde han, „yttres der nu saa megen Xvivl om For- 

 klaringens Rigtighed, saa maa jeg stra^be at nedlaegge noget mere 

 i mit Skrift, som kan give det Vaerd for Efterverdenen"; og det 

 har han i flere Henseender gjort. Skriftet er en rig Kundskabs- 

 kilde for enhver tilkommende Runolog. 



Naeppe har nogen vaeret saaledes inde i Sagalitleraturen eller 

 kjendt og gjennemforsket de Haandskrifter, hvori den er nedlagt, 

 som Finn Magnussen. Derfor kunde han i Fortalerne til de af 

 ham i Saerdeleshed udgivne Sagaer, i Gronlands Mindesmgerker og 

 i andre Skrifter, som gave nogen Anledning dertil, nedlaegge en 

 stor Skat af Bema?rkninger om Haandskrifternes Oprindelse og 

 Sammenhseng, om Forfatterne, om de nprdiske, men isaer islandske 

 Slangier og de Begivenheder, som denned staae i Forbindelse. 

 Det kan ikke nsegtes, at man ogsaa her stoder paa dristige Hy- 

 potheser; men senere Forskere have bifaldet flere deraf, og stot- 

 tet sig paa deres skarpsindige Forfatter. Disse Arbejder ere ogsaa 

 kun forberedende; det ligger i Tingens Nalur. Forst ^aar der 



