m 



servatorium ; del folgcnde Aar forsvarede lian sin Dissertation do 

 eclipsi solari dec. Han fiavdc saaledes gjort de dcngang sacdvan- 

 lige Forberedclser for en videnskabelig Embedsstilling; den, han 

 derefler opnaaede, blev folgonde. 1824 blev han fast ansat som 

 Obscrvator, i 1827 blev han Professor ved Kunstacademiel. I 

 Aarene 1829—31 doceredc han Technoloffie ogr MaskinliBrc ved 

 den polytechniske La^reanstaU, og gjorde ved sanune Tid Tjenestc 

 ved Universiletet efter Prof. Thunes Dod. I 1844 blev han, ved 

 Siden af sin Ansaeltelse som Professor ved Kunstacadeniiet. udn86vnt 

 til Inspocteur ved samme; og endclig i Marts 1849 blev han SIols- 

 forvaller paa Charlotlenborg. I 1828 blev han Medlem af Viden- 

 skabernes Selskab og i Mai, 1840 Ridder af Dannebrogen. — Han 

 dode den 4dc Decbr. 1849 efter 2 Maaneders Svagelighed af et 

 Nerveslag. 1823 blev han gift mod Helene Elisabeth Thurah, 

 hvem han eflerlader som Enke mod to Sonner og en Dalter. 



Del Foregaaende vil strax fra Begyndelsen have paaviist en 

 fleersidig Reining i Ursins Virksomhed, og navnlig viser detle sig 

 i Aarene 1829-31, hvor han som Docent samtidig med Malhema- 

 tik og Astronomic beskjaeftigede sig med mechaniske og techniske 

 Fag. Del samme fremlreeder i bans literaire Virksomhed, og det 

 er derfor naturligl, at bans Bestra?belser stedse mere have vseret 

 rettede paa at ndbrede Vidcnskabens RcsiiUater, end paa at for- 

 oge disse ved selvslaendig Granskning. Vi finde saaledes kun en 

 enkelt Meddelelse fra ham i Videnskabernes Selskabs Skrifler (cm 

 Anvendelsen af Solaarels rette Leengde i Kalendarographien, na- 

 turv. og math. Skr. V S. XLII) medens en Majngde, deels Liere- 

 boger, deels populaire Skrifter, samt Tidsskrifterne Magazin for 

 Kunslnere og Haandvaerkere og dansk Almeenlajsning ba?re Vidnes- 

 byrd om bans Bestrsebelser i hiin forslnaevnte Reining. At disse 

 ogsaa have vundet Anerkjendelse, er bekjendt; bans Laereboger 

 have i en lang Aarraekke v»ret benyltede, og disse, saavelsom 

 flere af bans populaire Skrifter, have, ofte i kort Tid, oplevet Acre 

 Oplag. Isaer synes dellc at have vaeret Tilfaeldet med de af bans 

 Skrifler, der vare beregnedc paa den mindre dannede Folkeklas- 

 ses Oplysning, Noget, hvorfor han bar havt en saerdeles Forkja^r- 

 lighed, som ogsaa gjentager sig i bans Virksomhed i sine sidsle 



