72 



at en geislllg Stand efler Reformationen indtager en saerlig Plads 

 blandt Rigets Staender i Slalens poliliske ReprtTSentalion, under- 

 kasles i dennc Afhandling, for Danmarks Vedkommende, en histo- 

 risk Undersogelse saavel med Ilonsyn til Oprindelse og Opkomst, 

 som med Hensyn til Bclydning og Yirkning. En geisllig Rigssiand 

 som denne kan ikke (som det almindelig skeer) belragles som en 

 Arv fra Middelalderen, der skulde vaere gaaet ligefrcm og umiddelbar 

 over fra den catliolske Tid til den protestanliske Stat, cfierdi 

 dennc Statsinslitution hverken liar nogen naturlig Rod i den hoie 

 calholske Geistligheds Deellagelse i Statens Anliggender na;r- 

 mesl for Reformationen, eller kunde bestaae med Reformationens 

 Begreb om det geistlige Kald og Laererslandens Stilling. Det findes 

 ogsaa i Virkeligheden at have vaeret Tilfaildet, at den geistlige 

 Stand efter Reformationen, oplost i flere afsondrede Dele, hverken 

 i Henseende til do kirkelige Anliggender behandledes som en 

 Stand med constitutionelle Reltigheder, eller blev medtaget som 

 politisk Stand ved den almindeligc Rigsdag 1547 eller na^vnet som 

 Rigsstand i Kongernes Ilaandfaestninger i det sextende Aarhun- 

 drede; hvorimod den i disse Actstykker kiin omtales som en Em- 

 bedsstand. 



Det paavises dernaest, hvorledes Dannelsen af en geistlig Rigs- 

 stand forberedtes 30 Aar efter Reformationen, ved Indkaldclse af 

 en Repraesentation forst af Laererstanden og siden af Domcapit- 

 lerne tillige i Aarene 1569 og 1570, til Rigsdage i Anledning af 

 Skattepaahrg, dog iiden at do deraf fremgaaede Skattebreve til- 

 Isegge Geistlighcden den Andeel i Beraadslagning og Beslutning, 

 som de tillapgge de tre andre Rigssta3ndcr; Ved Hyldningen 1584 

 optraadte den ligeledes ved Repra^sentanter, og her fortes Univer- 

 sitetet forsle Gang sainmen mod disse. Men medens endnu intet 

 Spor af en geistlig Rigsstand forekommer i Actstykkerne ved 

 Christian den Fjerdes Thronbestigelse, Var det denne Konge som 

 i Aaret 1608 kaldte den til en utvivlsom Yirksomhed, som Rigs- 

 stand, ved at Iflde den med de ovrige Sta?nder foretnge Thron- 

 folgervalget, og fra denne Tid forekommer irigen Opregning eller 

 Samling af Rigets Staender, hvori den geistlige cr forbigaaet, og 

 Geislligheden indtog den anden Plads blandt Rigets Staender, som 



