ofte benaevnedes Adelcn og de geisllige og verdslige Staender, idet 

 Borger- og Bondestand saaes som en Eeiihed, ligeoverfor den 

 geistlige ogsaa af ueensartede Dele sammensatte Stand. 



I Afliandlingens anden Deal undersoges Standens Historie 

 og Virksomhed paa denne Bane. I de 50 Aar den geistlige 

 Stand nu indtog denne Stilling , blev neppe noget tuldkom- 

 inent Sarnmcnhold lilveiebragt inellein de forskjellige Dele, hvoraf 

 den bestod, (Praeslesland, Domcapitler og Universitet} idet deels 

 hver Deel gav sit Tilsvar til Regjeringen, deels Individerne 

 Kunde personlig oplraede i Forbindelse med Fraclioner af andre 

 Staender; endog laerde Dannelsesanstalter kunde have deres Re- 

 pra}sentanter i en anden Stands Midte (som Soroe og Herlufsholm). 

 Men detle haengtc sammcn med den hele Mangel paa Udvikling, 

 som fandt Sled i den danske Folkerepraesentalion, da den ikke 

 ndviklede sig til noget egentligt Organ for en Folkevillie ved Si- 

 den af Regjeringen, men kun var beregnet paa at erhverve Sam- 

 tykke og Beredvillighed til Skaltepaalaeg, naar Regjeringen fandt 

 det passende eller nodvendigt at udforske Folkets Evne og Villie. 

 I Christian den Fjerdes Tid var delte Rigsdagenes udelukkendc 

 Formaal med Undlagelsc af de tvende, som holdtes til Thronfol- 

 gervalg og Hylding 1608 og 1610, og omendog Rigsdagene fra 

 dette Udgangspunct ogsaa maalte fore over til Staendernes gjen- 

 sidige Forhold og Fordeling af Byrderne, blev deres Virksomhed 

 svaekket ved den Maade, hvorpaa fa?lleds Anliggender alene kunde 

 bringes under Forhandling, idet enhver Stand for sig maalte ind- 

 give sine Forslag og Andragender til Regjeringen CKonge og Rigs- 

 raad) uden at de bleve Gjensland for Forhandling paa Rigsdagen 

 selv. Under slige Omsta3ndigheder maalte den geisllige Stands 

 Virksomhed (ligesom de andres) blive af ringe Betydenhed, og 

 medens det ikke spores, at den har bragt nogen kirkelig Sag i 

 Bevaegelse, (hvortil Rigsdagene ligesaalidet vare egnede som for- 

 nodne for den) findes den kun at have belragtet sig som en bor- 

 gerlig Skaltcsland; kun eet Forslag vides at vaere indgivet af dens 

 Biskopper nemlig 1627 om Defensioncn og Indqvarteringen; men 

 det er vel muligt, at den ogsaa stundom har bragt Embeders For- 

 bedring o. desk i Erindring hos Regjeringen. 



