76 



frit omkring og er da saa ligt en ung Purpura lapillus L. eller en 

 ung Rapana galeodes L. (Pyrula Lk.) af samme Storrelse, at den 

 vel ved forste Oiekast kunde forveAles dermcd. Senerc derimod, 

 naar dets Skal har naaet en Storrelse af 3'"—b'", kla^ber det sig 

 paa en saa ejendomnielig Maade fast paa og omkring Grenene af 

 ovenna^vnte Busk, at der i denne Fasthajftningsmaade alene ligger 

 Berelligelse til at opstille det som egen SIa?gt, idetmindste efter 

 vort nuva)rcnde Kjendskab til Formerne indenfor denne Farnilie. 

 Fastha)ftelsen skeer nemlig derved, at Dyret med Kapperandene, 

 som danne Skalmiindingens ydre og indre La?be, omfalter en eller 

 flere af de tynde Grene og lader de 1 fingerformede eller rod- 

 lignende Flige (digitationes) forlaengede Randc forene sig paa 

 Grenenes modsalte Side. Idet Kapperandene i denne Stilling forl- 

 saette Skallens Laebedannelser, indsnevres Mundingen derved mere 

 og mere og tilsidst tillukkes den aldelcs af de fortykkede, om- 

 kring Grenene gribende og indbyrdes sammenklaebede Skallseber. 

 Mundingen synes derfor ligesom tilstoppet ved en stserk „Callus"- 

 dannelse, af hvilken de sorle Antipathcsgrene stikke ud 1 alle Rel- 

 ninger. Den enesle Aabning, som bliver tilbage, er Udsnittet for 

 Aandedraetskanalen (sipho), og igjonnem denne alene staaer Dy- 

 ret fra nu af i Forbindelse med den omgivende Vandmasse. Efter 

 Fasthaeftelsen voxer den egenlige regclmsessige Skal ikke mere, 

 men derimod fortS£etles Aandedraetskanalen i ct korlerc eller Iien- 

 gere, paa den ene Side lidt udskaaret, trindt Ror. Delle Ror er 

 saa ligt et Serpularor, og boier sig uregelmaessigen snart i dert 

 ene Retning, snart i den anden, at den forste Tanke nodvendig 

 maa blive, om det ikke skulde vaere dannet af en parasitisk Ror- 

 orm, en Formodning, som imidlertid ved noiere Betragtning af 

 Mundingens Tillukningsmaade, viser sig aldeles ugrundet. 



Da Rorels Forla'ngelse og Form maalte rimeliggjore at Dyrel 

 efter Faslhjeftningen imodegaaer en Omdannelse, lig den der finder 

 Sted hos Magilus, anslillede Forfatteren flere Sammenligninger mel- 

 lem disse to Slangier og oplyste ved Tegninger noglc lagttagelser 

 over den ejendommelige Maade, hvorpaa Magilussla^gten samlidig 

 udhuler eller borer sine Gange i Korallcn og lader igjen denne 

 Yoxe paa dens Skal. 



