80 



kreds i sit Fsedreland, dcr endogsaa liar slrakl sig- vidt udonfor 

 Skaanes Grsendser, endskiondt den af let bcgribelige Grundo liar 

 vairet slorst i denne Provinds; men at del lilligc virkelig cr lyk- 

 kcdes ham, at skaffe den af ham, maaskee med en alt for iide- 

 hikkende Forkiaerlighed hyldede imndbuede, (saakaldle hyzantinske 

 eller saxiske^ Bygningsstiil Indfj^ang i Svorrige; og det ikke blot 

 i Kirker og flere offentligc Bygningcr; men endog ved Herre- 

 gaarde og andre private Huse. Det ligger heller ikke indenfor 

 denne Meddelelses Formaal, at undersoge, hvorvidt man tor an- 

 lage, at et i Skaane, (fornenimelig i Lund) moget i Oine faldende 

 Phaenomen i vor Tids Architeklur og Bygningssmag ogsaa inde- 

 holder Elementer til en fortsat hislorisk Indvirkning paa Fremtiden; 

 med andre Ord, om Professor Brunius vil komnie til at danne en 

 architeklonisk Skole i sit Facdreland ; eller han vil slaae isoleret som 

 et sieldent Meteor iblandt Architekterne i det 19de Aarhundrede. 

 At enkelte i de seneste Aar fremstaaede Bygningva^rker synes at 

 kunne bebiide noget meer, end det sidste : kan blot i Forbi- 

 gaaende najvnes**'"}. Vi ville derimod allene fremhaeve en enkelt 

 Hovedside i bans Vaerker, der paa en naturlig Maade forklarer 

 den maerkvaerdige Fremgang. som en Bygmester har havt i sin 

 prakliske Yirksomhed, der fra Begyndelsen ikke blot maalte ar- 

 beide imod alle de Hindringer, som mode en saakaldet Dilellant i 

 Faget; men som desuden med na^slon uboielig Consequents har 

 fulgt Principer og giennemfort en Sliil i Bygningers Construction 

 og Ornamenter, hvorved ban saa at sige satte sig i aabenbar 

 Krigstilstand imod Alt, hvad der hedder Tidsaand, Skik og Mode- 

 smag i Architekturen. Det er nemlig vist, og vil blive tydeligt 

 ved enhver noiere Undersogelse, at der, som vi tilforn have sagt, 

 i ^Professor Brunius' Bygningsstiil og Bygningsmaade ligger en af- 

 giort Reining til det Staerke, det Varige og det Charakteristiske^ 

 og bort fra det Letle, Flyglige, det i en Hast opmurede og over- 



*) En i flere Henseender maerkelijr, ved sin colossalo Stoneisc i Lund ovcr- 

 laslionde Byjrning, den Lundske Studenler-Forenings Gildeshuus (oni man 

 lor kalde det saa med et gammclt Navn) ved en Eleve af Prof. Brunius, kunde 

 vel bebude en noget meer end oiebliklig Virkning af den ved Brunius frcm- 

 kaldte eller fornyede rundbuede Stiil, 



