en Gyscn ved her al lienkc paa en streng- Yinter; o^ da maa man 

 i den Slaegl, som her har bygget og boet, ta3nke sig en ganske 

 anden end den, som nu pryder sine Herresa?der med Gulvlaepper 

 fra Bryssel eller England, og med franske Tapeler". 



Af ganileHuse i Sltpderne omlaler Forfaltercn enkelte i Malmo 

 (hvilkcn Stad, paa dens naervaerende Leie dog ei er a^ldre, end 

 fra 1319) som kunne lillsegges del 14de eller 15de Aarhimdrede, 

 og hvoraf isiBr den store Gaard, som i Begyndelsen af det IGde 

 Aarhimdrede har tilhort den bekicndte Myntmester Jorgeri Kock, 

 iidma^rker sig ved sine gamle Kieldere og Gavlbygninger, hvor 

 man paa den der vender imod Veslergade, finder Aarstallel 1435. 

 I de langt jeldre skaanske Staeder, Skanor og Ystad, finder man 

 nu, paa Kirkerne naer, inlet Minde om tidligere Bygningsart; og 

 andre, i Middelalderen betydelige Stfeder i Skaane (f- Ex. Trelle- 

 borg, Tomeriip (som alt var 1111123), Aahuus og Liintertun) ere, 

 som bekiendt, enlen ikke mere til, eller ere siunkne ned til Lands- 

 byer. — Blandt de Voldsteder, Riiiner og Levninger af Bygninger 

 fra Middelalderen, der omtales og beskrives i dette Ya?rk, har den 

 i senere Aar opdagede Kielderhvcelving paa Ivo en saeregen hi- 

 slorisk Interesse. Man veed, at den beromte skaanske Erkebiskop, 

 Anders Suneson, Absalons Efterfolger, 1222 nedlagde sin hole Yser- 

 dighed, og for Svagheds Skyld tog sin Bolig paa denne 0, hvor 

 han i Eenlighed henlevede sine sidste Aar og dode 1228. I det 

 16de Aarhimdrede, og endnu i Hvilfeldls Tid, var et Sleenhuus 

 til, som efter Tradilionen liavde vaeret Erkebiskoppens Bolig. Det 

 skal ikke v^re nedbrudt for i den forste Halvdeel af det 18de 

 Aarhundrede. Men ved at undersoge en hveelvet Kielder under et 

 Bondehuus paa denne 0, giorde Prof. Brunius den Opdagelse, at 

 Kielderen uden al Tvivl har hort til Erkebiskoppens tarvelige Bo- 

 lig, eller vaeret dens underste Deel, og saaledos lilhorer det 13de 

 Aarhundredes forste Halvdeel. Den bestaaer af 6 Hvaslvinger, i to 

 Rader, adskiite ved to i Midtlinien opmurede Filler. Yaeggene ere 

 opforle i halvtredie Fods Tykkelse, udvendigen af hugne Graasteen, 

 indvcndig af bra?ndte Sleen, og hele Rummet holder nser ved 27 

 Fod i Laengde og 19^ i Bredde. Over Indgangen, paa den ve- 

 slre Side, som i Stedet for Dortrae har en Deeksteen af henved 3 



