151 



Om Qvietismen som theologisk Lcere og Reining, om dens 

 Forbindelse med den eeldre Myslik^ om dens Vaerd og dens Uvaerd 

 handler en meget rig Literatur*}. Ikke sjelden love Tillerne paa 

 de didhorende Boger ogsaa Oplysning om MoUnos's Historie, men 

 forsaavidt de virkeiig indeholde noget Mere, end et ganske al- 

 mindeligt Omrids deraf, synes alle Meddelelser at kunne lade sig 

 henfore til nogle faa Kilder, hvis Benyttelse man overall gjen- 

 kjender, selv hvor de ikke udlrykkelig paaberaabes. 



Den Forste, der i den protestantiske Verden vakle Opmaerk- 

 somhed for Molinos, var den bekjendte engelske Theolog, Dr. 

 Burnet, dod 1715 som Biskop i Salisbury, Forfatlereu til Hist, of 

 the reform of the church of Engl. I Aarene 1685 og 86 foretog 

 Burnet, der havde paadraget sig den katholske Kong Jacob den 

 Andens Unaade, en Reise til P'rankrig, Schweiz, Tydskland og 

 Italien. Sine lagttagelser paa denne Reise meddeelte ban i en 

 Bog, der vandt meget Bifald og forplantedes 1 flere Udgaver og 

 Oversaettelser ''»'*), men ogsaa blev underkastet skarp Daddel, 

 navnlig fra katholsk Side, da Forfatterens Iver imod Katholicismen 

 ogsaa i delte Skrift lagde sig uden Forbehold for Dagen*^''^0« 



*) iMan vil finde den angiven hos Walch, Bibliotheca Theol. T. II. p, 1006 sqq., 

 T. Ill, p. 817 sqq. ; Weismann, Memorab. eccl. T. II. p. 574. 



♦*) Voyage de Suisse, ditalie et de quelques endroits d^AlIemagne et de France. 

 (Foist udgivet paa Italiensk, derefter paa Fransk, endelig paa Tydsk, 

 Leipzig 1687 hos Gleditsch; s. Act. eiuditorurn A. 1687 p. 551 sqq.) 



♦**) Dersom Burnet af sit Had mod Katholicismen har ladet sig forlede til uret- 

 fferdige og urigtige Bedommelser, da er det blevet ham rigeligen gjengjaeldt 

 af katholske Skribenter. Som et Exempel og tillige som Oplysning om den 

 Tone, hvori det 17de Aarhundredes theologiske Modstandere af forskjellige 

 Confessioner pleie at omtale hinanden , vil jeg anfore den Dom, der findes 

 over Burnet i Mcmoires de Trevoux f. Aaretl715, p. 1096: Mr. Burnet, 

 eveque de Salisbury est mort; les Wigs, les Tolerans, ses maitresses le re- 

 grettent. Les bons Anglais le regardent comme un des principaux auteurs de 

 troubles, qui ont tant cause de maux a I'Angleterre. // a poiisse la debauche 

 jusqu' a la vieillesse. Scandaleux dans sesmoeurs, furieux dans ses ecrits, 

 Historien sans sincerite, Theologien sans principes, sujet sans respect, De- 

 clamateur et rien de plus; Republicain d^inclination, fauteur de la Tyrannic, 

 par interetEveque Anglican et Protecteur declare des Presbyteriens; og hvor- 

 ledesiAnledning af dette Vidncsbyrd en af Burnets samtidige Landsma;nd,der 

 af en Ven var bleven spurgt om, hvorvidt hiint Skudsmaal var sandt, afgav 

 folgende Erkleering: Quod maculas attinet, quibus Dr. Burnetus in Diario 

 Trivult. collutulalur, eerie foedum ejusmodi characterem Virum islum nequa- 



