453 



kuiule bevirke ct Schisma i Kirken. l)e have ogsaa paastaaet, at 

 han ikke taenkte rigligt om Jesu Menneskehed, fordi han etsleds i 

 sin Bog siger, at ogsaa uden Hjaelp af Jesu Chrisli Mennesked 

 kan Sjaelen \ix\e sig umiddelbart til Gud i sin Andagt. Jesuiterne 

 have desuden paastaaet, at nogle af Molinos's Disciple overtalede 

 deres Skrifteborn til at troe, at de kunne cominunicere , uden at 

 gaae til Skrifte. Dette mcne do vil sva3kke meget det Aag, 

 hvorved de katholske Prcesler underkaste sig Folkets Samvillighed. 

 Men ikke destomindre bar Molinos fundet Understoltelse 1 Konge- 

 riget Neapel og paa Sicllien ligesaavel som Venner og Disciple i Rom. 

 Dette har nodt Jesuiterne (som en Provincial af deres Orden har 

 forsikkret mig), da de saae, at de ikke formaaede at styrte ham, 

 til at tage deres Tilflugt til en maegtig Konge, som for Oieblikket 

 er dem hengiven, og at bede bam Isegge sig imellem og forestille 

 Paven, hvor farlige slige Nyheder ere. Det er vist, at Paven 

 (Innocentius XI) kun forstaaer sig meget lidt paa denne Materie, 

 og at han desuden er overbeviist om Molinos's Hellighed. Imid- 

 lertid er dog Molinos paa nogle Cardinalers Anklage, der have 

 understottet ovennaevnte Fyrstes Iver, bleven tilligemed nogle af 

 sine Disciple overgivet til Inqvisitionen, i hvis Varetaegt de befinde 

 sig siden et Par Maaneder, skjondt de behandles vel, hvilket man 

 troer at hidrore fra den gode Mening, som Paven har om Molinos, 

 om hvem han altid taler fordeelagtigen og siger, at han maaskee 

 kan fare vild, men vistnok er en brav Mand. Forresten har Pas- 

 qvino i Anledning af Molinos's Faengsling givet en Vittighed til 

 Bedste. Da nemlig en Mand var bleven domt til Galeierne for et 

 Ord, han havde sagt; en anden var bleven haengt^ for Nogel, han 

 havde skrevet; og paa samme Tid Molinos faengslet, hvis Laere 

 fornemmelig bestaaer i, at man skal arbeide paa at saelle sin Sjel 

 i en fuldkommen Rolighed — hvoraf det kommer, at bans Di- 

 sciple ere blevne kaldte Qvietister — blev der gjort folgende 

 Pasqvinade: Se parliamo, in Galere; se scriviamo, impiccaii; se 

 stiamo in quiete, all' sant' Officio: e che bisogna fare? (Dersom 

 vi tale, Galeierne; dersom vi skrive, Galgen; dersom vi holde os 

 i Rolighed, Inqvisitionen: hvad skal man da gjore?) lovrigt ere 

 Molinos's Disciple ikke forskraekkede ved den Behandling, som 



