154 



han har lidl; og de haabe, at han vil slippe ud af Faengslel med 

 iEre". 



Disse Meddelelser maalle snarere foroge, end tilfredsstille den 

 protestantiske Verdens Lysl til at kjende noget noiere til Molinos 

 Virksomhed og Skjebne. I Folelsen deraf foretog en anden Eng- 

 laender, der havde opholdl sig laengere Tid i Italien paa den Tid, 

 da de Bevaegelser udbredte sig, hvorom her er Tale, at give deels 

 naermere Oplysninger, deels meddele Udfaldet af disse Begiven- 

 heder i et Skrift, som formodenilig forst er forfattet paa Engelsk, 

 men i sin franske Skikkelse forer Titlen : Lellres ecriles de 

 Rome, touchant Taffaire de Molinos et des Quielisles; de I'inqui- 

 sition, et Tetat de la religion; de la politique et les interieurs de 

 quelques etats d'ltalie. Amsterdam 1696^0- Forfalteren, der ikke 

 har angivet sig, rober sig i det Hele som en dannet og forstandig 

 Mand, der med Beskedenhed omlaler sine Beretninger og oplyser 

 de Hindringer, som lagde sig 1 Veien for at komme til nogen 

 sand og fuldstsendig Kundskab om en Sag af den Natur som Mo- 

 linos's Historie. Ended af bans Bemaerkninger i denne Anledning 

 ere ikke uviglige, saavel ved Bedommelsen af de Efterretninger, 

 hvilke han selv, som af dem, hvilke Andre have meddeelt om 

 Qvietisterne og deres Modstandere. I Italien — siger han — taler 

 man med storre Forsigtighed om All, hvad der vedrorer Inqvi- 

 sitionen, end andensteds om Statshemmeligheder. Hvad Mistanke 

 for crimen laesae majestatis er andensteds, det er Beskyldningen 

 forKjaetteri i Rom. Med Fremmede indlade Italienerne sig snarere 

 om enhversomhelst anden Gjensland end om Religionsanliggender. 

 De laegge imidlertid ingen Skjul paa, at de italienske Slaters jam- 

 merlige og undertrykle Tilstand hidrorer fra den Indflydelse, som 

 Geislligheden overall udover paa Regjeringen. De omtale Praesterne 

 i Almindelighed som Folk, hvis Egennytte gjor dem haardhjertede 

 og mistsenksomme, og som benytle den Tid, hvori de have Ind- 

 flydelse, til at berige sig selv og deres Familie. Men alter at 



*) I en tidligeic Udgave, Cdlln 1688, findes udtrykkchg tilfOiet paa Titelbladet, 

 at Skriftet var at belragte som Fortsiettelse og Supplement til Burnets Reise- 

 bcskrivelse. S. Acta eruditorum A. 1688, hvor Bogen anmeldcs tilligemed 

 den tydske Oversaettelse deraf (Leipz. 1688). 



