108 



Fremskredne deraf kan have saerdeles Nylle. Hine Arbeider kree- 

 vede saa megei mere en fuld og klar Oversigt som del storslc- 

 delcn ganske manglede vor juridiske Litleratur paa Lacreboger i 

 liine Fag, ja de fleste af disse end ikke forhen soin sa?rlige Viden- 

 skabsgrene bavde veeret foredragne ved Universitelet, og del saa- 

 Icdes var en ikke ringe Opgave at IrgetTe den relle Begraendsning 

 af de iEmner som skulde behandles i hine Videnskabcr. Hans 

 juridiske Encyclopaedie gjor vel paa on vis Maade en Undlagelse, 

 da Conferenlsraad Schlegel, der oprindelig havde delle Lajrefag, 

 all tidbgere deri havde udgivet en Laerebog. Mm uaglet delle 

 Veerks ovrige Fortjencster, var del allercde paa Grund af den 

 Vidlloflighed, hvormed mange Materier ere behandlede, ikke godt 

 skikket til Laerebog, og heller ikke var Maloriernes Anordning 

 tilfredsstillende. Rosenvinges Arbeide med Encyclopaedien bar 

 derfor ikke vasret ubetydeligt, skjondt del vel bar va^rel noget 

 mindre end det de ovrige Lajreboger have medfort. Man tage 

 iovrigl den af disse, som kunde synes mindsl belydelig, den over 

 den danske Politiret, og man vil blive vaer, hvor vanskeligt det 

 maa have vaeret at bringe det mangfoldige Stof, der er adspredt 

 i ct stort Antal sa?rskilte Anordninger, under almindelige Begre- 

 ber og Saetninger og forbinde dem saaledes mcd hverandre, at de 

 udgjorde el velordnet Hele, og man vil, ved at gjennemgaae 

 Bogen, finde, at Forfatleren bar lost sin Opgave paa en Maade, 

 der viser, at han baade var fortrolig med det mangfoldige Stof 

 og vidsle at beherske det med Indsigt og Skjonsomhed. Men 

 jeg skal ikke indlade mig i viderc at omhandlc disse Laereboger, 

 hvilket kunde fore til en Vidlloflighed, som jog ikke tor lillade 

 mig, da derved delle Mindeskrift vilde komme til all for meget at 

 overskride det saedvanlige Maal. 



Ogsaa har Rosenvinge udfort enkelte Arbeider, hvortii en 

 hoiere Videnskabelighed just ei synes forniiden. Han fortsatte fra 

 1825 indlil 1850 den iiekjendle af salig Elatsraad Schou be- 

 gyndlc Forordningssamling og bcsorgede en Iredie Udgave af 

 Forordninger, Rescripler m. v. Geisllighedon vodkommende, hvis 

 forsle Udgave var af Foglmann og den anden af Hurtigkarl. Disse 

 Arbeider varc dog saerdeles nyllige og kraevedc ualmindelig Lov- 



