75 



en Rafitike, hvor den tilspidsede Ende eftcrhaanden udviklede sig til en 

 Jangagtig, uregelmaessig tverrynket Hals, paa hvis Ende Hovedet tilsidst 

 kom frem. — Det er bekjendt, at hos de fuldvoxne dode Cysticerci er 

 Hovedet og Halsen som oftest trukken tilbagc i Blaercn. Denne Evne 

 til at trajkke Halsen tilbage spores allerede megel tidlig hos det uudvik- 

 lede Dyr, n<)esten fra den Tid, hvor man finder Spor til Halsens Dannelse, 



Paa Grund af dissc lagttagelser antager jeg at Skuddannelsen 

 er i det Miudste en af de Maader, hvorpaa Cysticerci kunne 

 forplante sig. 



l De beskrevne Fremragninger anseer jeg for saadanne Skud, fordi 



de kun forekomme hos fuldstajndig udviklede Dyr, have samme celle^ 

 agtige Bygning som Moderdyret, og altid forefindes paa samme, Sted af 

 dette, neralig paa Grunden af Biaeren. 



Disse Skud udvikle sig til Blaerer^ der omsider losrive sig fra 

 Moderdyret og bestaae som selvstaindige unge Individer, hvorpaa efter- 

 haanden Halsen og Hovedet uddanner sig. 



En saadan Skuddannelse er forsaavidt mig bekjendt, kun iagt- 

 taget af Bremser ("Ueber lebeude Wiirmer in lebenden Menschen" p. 62) 

 og antydet ved en enkelt Observation paa Cysticereus af Mus arvalis. 

 Han sammenligner den med Aflc-Eggere af Polyper, Koraller. Goeze har 

 i sit Vajrk "Versuch einer Naturgeschichte der Eingeweidewurmer thic- 

 rischer Korper" anfort flere lagttagelser over Cysticerci med Hensyn til 

 deres Udvikling, og vidsle, at den blaereagtige Ende af Dyret dannedes 

 forst, og Legemet samt Hovedet senere udviklede sig derfra. Han har 

 afbildet en saadan Cysticercus Tab. XIX fig. 4. Men ban synes at helde 

 til den Mening at Forplantelsen skeer ved JEg, — Det er ikke lykkedes 

 dem at opstille en Udviklingsraekke af Dyret fra dels Tilstand som Skud 

 til det fuldvoxne Dyr. 



Til denne lagttageise vil jeg knytte en noget lignende paa 

 Coenurus cerebralis hos Faaret, der frerabringer den saa bekjendte Dreie- 

 syge hos dette Dyr. Ormen bestaaer af en Blaere, der indeholder en 

 vandagtig Vaedske; paa Blasrens ydre Overflade er en Maengde smaa, 

 som oftest gruppeviis ordnede Legemer, der have meget tilfaelles med 

 Baendelormenes Hoved, hver forsynede med en Krands af Kroge og 

 4 Sugegruber. Sammenligner man disse Hoveder, finder man ofle, at 

 flere i hver Gruppe staae paa et forskjclligt lldviklingslrin , saa at nogle 



