48 



lltmsengden i Vandet, de staerlie Baser (Magnesia, Natron, Kali) i 

 Leerjorden og Kiseljorden forholder sig som 2,658, 2,051 : 6,166 : 

 28,559 hvilket sandsynligviis kan ndlrjkkes saaledes: 1 : 1 : 3 : 18 hvor- 

 ved Jernet er antagct at vaere tilfoeldigviis indblandet, og Vandct at va^re 

 omtrent J Procent for hoit omgivet, livilket er meget sandsynligt i et 

 saa porost Legeme som dette. 



Baulabjergnt bestaaer af en graacagtig hviid poros Stccnart der 

 underliden bar soileformige Afsondringer som Basalten. Middellallet af 

 3 Analyser giver folgende Resultat: 



Kiseljord 74,381 



Leerjord 13,778 



Jernlveilte 1,938 



Manganilte 0,189 



Kalk 0,855 



Magnesia 0,586 



Kali 2,628 



Natron 3,572 



Vand 2,085 



Chlor 0,127 



Heraf folger allsaa at Baulabjergcts Steenmasse er den samme 

 som det tidligere omtalte Mineral, et Hydrat af en Feldspalhart der hidlil 

 var ubekjendt, hvr ri Bestanddelenes Iltmsengde forholde sig som 1:3: 18, 

 men der, som senere skal vises, ogsaa forekommer vandfrit paa Island. 



Jeg vil kalde dette Mineral efter dels vigtigste Findested Baulit 

 og Lector Sleenstrup bar iagltaget at det spiller en vigtig Rolle i Islands 

 Kloftlavaformation. Det er denne Dannelse som flere Reisende bave 

 anscet for Tracbyt, men som ifolge de anforle Analyser er meget for- 

 skjellig derfra. Analyserne vise at det er et Product af vandige Ud- 

 brud, og del vil snart blive godtgjort at de nyere Vulkaner tildeels have om- 

 smeltet denne Masse og givct Anledning til nye Producters Dannelse. 



Vulkanen Viti, der borer med lil Krabblasystemet, bar i aldre 

 Tider udkastet en bvid kornet Substants, der bestaaer af 3 Mineralier, 

 nemlig Amphibol i meget lange sorte Naale, et bvidt Mineral der udgjor 

 sikkert 7io Dele af det Helc, og enkelte Qnartskrystaller. Den hele 

 Steenmasse, Arapbibol, Quarts og det hvide Mineral, blev underkastet, 

 en Analyse, hvorvcd folgende Bcslanddele erholdles: 



