6 



pitain Hoffmann, Jacobis heldige Forsog gjcnopvakte nu den acldrc, 

 men aldrig til Brugbarhed uddannede'Tanke, at bcnytte (lalvanismen til 

 Fopgyldning, Platineriug, Forsolvning o. s. v. Man fik i en kort Tid 

 mange Forskriftcr, ht^orefter delte skuldc lade sig udfcire; men ved vir- 

 kelig Prove viste de sig ikke ganske lilfredsstillende. Man kunde antage 

 at dette tildecls laae deri , at dct gik med disse Forskrifter, som med 

 saa mange andre, at de ikke varc alTattede med den behorige Omhygge-^ 

 lighed, og derfor efterlode ikke lidet at udfinde for den som skulde 

 bruge dem. Overbevist cm den store Vigtighed af denne Sag lod O,^ 

 under sin Veiledning anstille Forsog herover, af den unge Polytechniker 

 Burmeister, som gaaer ham tilhaande ved bans experimentale Arbeider, 

 og senere tiltraadle ogsaa polytechnisk Candidal Faber ^ hvorved Forso-^ 

 gene kunde faae en storre Udstraekning. Man var allcrede kommen til 

 meget antagelige Resultater, da den Efterretning kom herlil, at en Hr, 

 de Ruolz i Paris havde udfandet store Forbedringer i den galvaniske 

 Oyertrajkningskunst. De korte Efterretninger, man erboldt, om bans 

 Forskrifter bare Pra^get af Sandhed, og det franske Inslituts Videnska- 

 bernes Akademie havde ladet dem prove, og derpaa givet dem sit Bi- 

 fald. Man eftergjorde strax nogle af Forsogene her, og fandt dem, som 

 man kunde vente, bekraeftede. Ruolz har provet en stor Maengde af 

 Oplosninger, og . deriblandt fundet adskillige brugbare. Hidindtil har 

 man her fundet det lettest at udfore den, hvortil Cyanguld i Cyankalium 

 anvendes. Ved den polytechniske Lareanstalt var der en meget indby- 

 dende Leilighed til en vigtig Anvendelse af den nye Forgyldning. Man 

 skulde i Vaerkstederne tilveicbringe normale Vaegtlodder, bvorefter vore 

 justerede Vaegtloder herefter skulle forfaerdiges. For at disse ikke skulle 

 anlobe og derved forandre deres Vaegt, maatte de have en dygtig For- 

 gyldning. Man havde allerede ladet nogle Loddcr forgylde, af Maend 

 der vare bekjendte for deres Duelighed i Faget; men Anvendelsen af 

 den bedste hidtil brugelige Forgyldningsmaade, hvortil udfordres, at Sa- 

 gerne skulle overstryges med el Guldamalgam, og Qviksolvet siden ved 

 Ophedning uddrives, viste sig vanskelig med Hensyn paa de storre 

 VsBgtlodder, som man ikke havde kunnet give en passende Varmcgrad. 

 Lodderpe fik derfor snart Qviksolvplaetter, som i Tiden maatte ilte sig, 

 saa at Noiagtighedeu maatte tabes. Ved den nye Fremgangsmaadc er 

 Forgyldningen skeet med stor Lethed, og er udfaldet ganske cfter Onske. 



