30 



desforuden store, ssedvanlig (iiikantcde Kamrc mod StccnbcKnkc langs mcd 

 VtEggene, og el Antal af smaa og nogel slorre Celler, som del synes, bestemtc 

 til Opholdssted for Disciple og ncWrc Miinke. Overall findcs lalrigc Bronde 

 og Vandbeholdninger. Mange, for slorsle Delen korle, Indskrifter, 

 affallede i Palisproget og skicviie med de aildre Charakterer (Ilr, W. 

 fandl kun en eneste i Sanskrit), omlale de Pcrsoncr, der for deres 

 Saligheds Skyld have ladel disse Udhulinger udfore. De brahmanske 

 Hulelempler ere blot beslernte til Templer, Voerker af en forbausende 

 Skjonhed og Storhed, saasom de vcd Ellora i Nizams Territorium 

 (hvor der ogsaa sydligere findes buddhisliskc Hulelempler) og paa 

 Elephanla, ta?t udenfor Bombay. Vaiggene i dem ere opfyldte med 

 Sculplurer, der fremstille Civas og tildeels Vishnus forskjellige Skikkelser, 

 de Iredobbelte Figurer af Parvati (civas Historic) og civa , Scener af de 

 to store episke Digte Ramayana og Mahabharala ; ligeledes findes der 

 stedse een eller flere Afbildninger af Linga^ del skabende Princips 

 Symbol. BeggeArler af Huletempler ere forresten, skjondt af forskjellig 

 Alder, ingenlunde saa gamle som man ofte antager. De buddhisliskc ere 

 alle eller for slorsle Dclcn yngre end Pryaddsi^ der i nogle af Hr. W. 

 afskrevnc og Professor Lassen i Bonn lilOffenlliggjorelse lilslillcde Indskrifter 

 angiver sig som samlidig med Kong Anliochus den Store af Syrien, og 

 folgelig ere de for slorsle Delen yngre end detandel forchristelige Aar- 

 hundrede; de brahmanske Templer kunne neppe saeltcs hoiere op end 

 til del femle eller sjelle chrislclige Aarhundrede; del var paa den Tid, 

 at den Hindusecl, til hvilken de hore, samlede Kraifter og korl efter 

 optraadle som en heftig Forfolger af Buddhismen. 



Foruden disse Hulelempler har Hr. W. undersogl de Templer 

 og Tcmpellcvninger, der lilhore Jainseclen, en Sect, der frcmlraadle 

 senere som el Forsog paa at lempe Buddhismen til Brahmamismen og 

 til hvilken fornemmelig de indflydelsesrige lianyaner i Guzerath hore. 

 Disse Templer findes paa tre isolerede Bjerge paa Halvoen Guzerath, 

 Palitdna^ Gerndr og Abu^ de to forste i Midlen, del sidsle paa den 

 nordlige Gra?ndse, formedelsl dels naesten europaeiskc Clima sta;rkl 

 besogl af Europajerne i de hcdc Sommermaancder, el Sled, der i Aar- 

 hundreder har vaeret saare anseel og hcUigl. Intel af Templerne her 

 kan dog gj ore Ford ring paa en hoiere -^Ide end del lOde chrislclige Aar- 

 hundrede. Nogle, f. Ex. de to af en riig Banyan Bhimcdl paa Abu 



