49 



med Rette kaldet denne Tilbagekastning den adspredende ; men mere bc- 

 tegnende kunde man kalde samme den oplosende^ hvorved man ogsaa 

 forebyggede, at den Ueftertsenksomme kunde forvexle den med den derfra 

 himmelvidt forskjellige adspredende Tilbagekastning, som bevirkes ved 

 de udhvelvede Speile. 



Det Lys, som kommer til vort Oie ved speilende Tilbagekast- 

 ning, giver OS ingen Forestilling ora de tilbagekastende Dele, men kun 

 om Lysets Nservaerelse , og, naar Fladens Dele have en dertil passende 

 indbyrdes Beliggenhed, om det lysudsendende Punkt, Ved den oplosende 

 Tilbagekastning faae vi derimod Kundskab om de tilbagekastende Dele 

 selv, Det synes ogsaa at vsere ved denne Tilbagekastning at en Deel af 

 de modtagne Lysstraaler forsvinde for Omgivelsen, indsuges som man kalder 

 det. Ofte indsuges Mere af een Straaleart, det vil sige Lysbolger af 

 en vis Svingningshastighed, end af de ovrige, hvorved altsaa de tilbageka- 

 stede Straaler faae en vis fremtraedende Farvevirkning. 



Dersom der gaves en Overflade, som blot udovede den spei- 

 lende Tilbagekastning, vilde den ikke sees, Ordet taget i den egentlige 

 Forstand, endskjondt man vel vilde mserke dens Naervaerelse ved dens 

 speilende Virkning. For den egentlige Seen vilde den vajre, som om 

 den var sort. Men ved enhver noksaa fuldkomment speilende Flade, 

 lider Lyset endeel oplosende Tilbagekastning, hvorved bevirkes, at den 

 ogsaa bliver Gjenstand for den egentlige Seen. Paa den anden Side 

 gives der ingen Overflade ved hvilken de modtagne Lysstraaler udeluk- 

 kende lide den oplosende Tilbagekastning. Men vi give Overfladerne 

 Navn af glindsende eller glandslose, alt eftersom den ene eller den 

 anden af de to Tilbagekaslningsarler frembringer det maerkeligste Ind- 

 tryk paa os. 



Det fortjener i hoi Grad vor Opmeerksomhed, at de samme For- 

 andringer, som forst^rke Glandsen, svsekke den oplosende Tilbagekast- 

 ning og omvendt. Man seer dette ved Poleringen af en mat Flade eller 

 Matslibningen af en blank. I det forste Tilfaelde aftager Synligheden af 

 de enkelte Dele, alt som Blankheden naaer en storre Fuldkomraenhed, 

 og ved nogle Flader, f. Ex. Slaal forsvinder den eiendoramelige Farve i 

 den Grad, at man bliver tilboielig til at kalde Fladen sort. I andet Til- 

 faelde, Matslibningen, faaer Stoffets Eiendommelighed atter den tabte 

 Deel af sin Indflydelse tilbage. Man bliver endrm mere fortrolig med 



