TO 



wirt/t, og betyder ikkc Forleniiig af Jord, men Sold i Penge eller i 

 Varer af tilsvarende Vaerdi. Hos Svend Aagesen (Langeb. Script. 3, 148) 

 omskrives det derfor ogsan ved census stipendiarius. Den rette Betyd- 

 tiiiig af Viderlagsrettcns Ord; ok rcettw thorn rettelike male thcrre cr allerede 

 oplyst af Prof, Larscn (om de danske Koiigers personlige Deeltagelse i 

 Retspleien, S. 4). Ordet mdli, gl. d. maale^ betyder her, sora ellers. 

 Sold, Lon i Pcnge eller Varer; at retta og at greita ere Synonymer 

 (Orkneyingas. S. 274. jfr. J. L. 2, 77). Identiteten af Ordene stipen- 

 dium og mdli^ og at deres Betydning er Sold, sees ogsaa deraf, at de 

 nordiske Kilder kalde Tinglidet mdlamenn (Knytl. Kap. 7) og de engelske 

 kalde det stipendiarii^ solidarii (Langeb. Script. 2, 151. Anm. a) ; af det 

 i England udbredte Danegeld (Danepenge), og af de Danskes kortvarige 

 Herredomme i England, der vilde have vseret anderledes grundfeestet, 

 hvis Tinglidet havde haft faste Jordeiendomme som Forleninger i Landet. 

 At mdli er Betaling i Penge, sees freradeies af Haraldssldtta (F'orn- 

 mannas. 6, 243), sarat af de svenske Love og Diplomer, hvor derved 

 betegnes endog en Huskarls (Tjenestekarls) Lon. Forskjellen imellem 

 det og veitsla vil endelig blive indlysende for enhver, der vil gjennem- 

 laese de Steder i Kongespeilet, sora handle om Kongens Huuskarle og 

 Hirdmaend (B. 249—272). I Betydning af Sold forekommer det uden 

 Tvivl ogsaa i J. L. 3, 7, hvor der tales om Kongens Maend og Biskops 

 Maend, som skuUe takce therrce mdle, Endelig oploses dette Ord ved 

 det sv. spanna mdlU Afgift i Korn, forskjelligt fra skipvist og wttargiasld 

 (Uplands og Veslmanna L ). 



For at overtyde sig om, at Saxo ikke efter Knud den Stores 

 Tid bruger Ordet stipendium i Betydning af beneficium^ vil det vajre 

 tjenligt, at tydeliggjore sig de Betydninger, hvori begge disse Ord hos 

 ham forekomme. Deraf kan najrvairende Uddrag kun meddele det Vig- 

 tigste: Fleertallet stipendia bruges om en Sanding af Krigere, en Be- 

 saitning, f. Ex. hos Saxo, ed. MuUer. S. 680. 083. Paa det sidste 

 Sted betegner det den BesKtning, Svend Grade lagde i Viborg, ikke 

 (som Hvitf. 1, 104 og Siihm 6, 86 mene) denne Byes Privilegier (jfr. 

 Stedct om Roskilde, Saxo, S. 677. Langeb. Script. 1, 372). Saxo 

 bruger fremdeles stipendium om Gaver til geistlige Stiftelser og de Geist- 

 liges Lon, f. Ex. S. 538. 580. Det sidste Sted cr isacr afgjorende, 

 naar man efterseer, hvori den kongelige Gave bestod. Paa samme 



