29 



slriflselskab valgte ham 1839 lil sin Praesident. Han blev desuden valgt til 

 ^resmcdlcm af mange inden og udenlandske patriotisk-vidcnskabelige Selska- 

 ber, som derved gave ham et vel fortjent Beviis paa deres Ancrkjendelse. 



En beslaegtet jEresbeviisning, men af en langt sjeldnere Art, 

 var det, at Mddler i sit fortraeflfelige Maanekort, hvor saa mange Egne 

 af Maaneoverfladen ere blevne naermere opiyste og betegnede med Navn, 

 har givet en af disse Egne Navnet Mosting, 



I sine vigtige og hoie Embeder iMir han stedse udmajrket sig 

 ved sin Retsindighed , Velvillie, Klogskab og Fasthed. Han har i mere 

 end et halvt Aarhur»drede bestyret omfattende Forrelninger , hvorunder 

 han har havt en stor Jndllydelse paa mangfoldige enkelte Menneskers 

 Velfaerd, og uhyre Pengeforretuinger for Statens Regning ere gaaede 

 igjennem hans Haender, uden at han har beriget sig. Hans beskedne 

 Formue har han, iangt fra at foroge, efterladt ringere, end han havde 

 modtaget den. Jeg siger dette ingenlunde for at ophoie Manden. Med 

 Glaede og Stolthed kunne vi sige, at det sarame er Tilfaeldet med vore Em- 

 bedsmaend iaimindebghed og de hoie isaerdeleshed ; men forbigaaes bor 

 delte Traik dog ikke. Den Berommelse man giver en Mand for et vel- 

 villigt Sindelag, vilde have en mislig Anseelse, dersom den skulde 

 grundes paa enkelle Exempler: den maa vaere bekracftet ved den almin- 

 delige Mening, saaledes som i naervaerende Tilfaelde. Sin Klogskab og 

 Fasthed lagde han for Dagen i alle sine Forretninger, og navnligt i Fi- 

 tiantsvsesenet , hvor deri slorste Leilighed dertil gaves. Idet jeg soger 

 at belysc disse haederlige Trsek ved Exempler af denne Bestyrelse, er 

 det dog langtfra min Hensigt at faehie nogen Dom om denne Bestyrelse 

 selv. Den samme Sommelighedsfolelse, som vilde forbyde en skarp 

 Dadel i de Mindeskrifter, som et Selskabs Medlemmer bekjendtgjore over 

 dels Hedengangne, opfordrer paa den anden Side til, ikke at frems«tte et 

 afgjorende Bifald i Sagcr, hvorom JVIeningerne ere deelte, og hvor mjm 

 kunde synes at ville benytte en ubillig Leilighedsfordeel over dem , som 

 Iroe at burde forfa^gte den mindre gunstige Mening. Jeg vil derfor hen- 

 :hoIde mig til Charakteartrsek og Forhold, som jeg troer man ikke vil 

 finde Grund lil at nsegle, uden at indiade mig paa den Dom, der skulde 

 faeldes over enhver greben Forholdsregel. Del er bekjendt at ban modtog 

 dette Erabede paa en Tid da Rigets hele Pengevajsen, ja hele Velfaerd 

 cfter en lang og ulykkelig Krig befandt sig i det yderste Forfald. Under 



^r. 



