34 



Solvmcdaille; Cuvier gav en hajderlig Anmeldelse af Opdagclscn i An- 

 iiales du museum (Tome 18. 1811), og den almindeligt optagne Be- 

 n.Tvnelse: „dc< Jacobsonske Organ'^ sikkrede Opdagerens Navn allerede 

 oil va}rdig Plads i Videnskabens Historic. (Organet er vidlloftigere be- 

 skrevet i Veterinairselskabets Skrifter 2den Deel .18i3). 



Allerede 1809 fratraadte Jacobson sin Post som Lector i Chcmie 

 vcd det chirurgiske Akademie. 1811 fik ban Titel af Regimentschirurg 

 og tillraadte med offcntlig Understoltelse en Rcise til Tydskland og Frankrig. 

 1 Paris fandt ban i den store Cuviers Huus en Modtagelse, der maaskee 

 ikke lidet bar bidraget til at opflammc den Forkjaerlighed, som ban gjen- 

 nem hele sit Liv bibeboldt for Undersogelser i Dyrenes indre Bygning, 

 og som ban — bvad kun vil lykkcs meget Faa — vidste at forene med 

 en usvxkkct Ivcr for den practiske Laigevidenskab. 



Under sit Ophold i Paris meddeelte ban flere lagttagelser fra 

 den sammenlignende Anatomic: 1) over den bos mange Fugle meget 

 store Naesekjertel, der som oftest bar sit Leie over Oinene, og som Ja- 

 cobson kaldte glandula nasalis lateralis Stenonis. Han angav at bave 

 fundet en analog Kjertel bos Mennesket og Paltedyrcne i Almindelighed, 

 men liggende i selve Naesebulcn. (Nouveau bulletin des sciences de la 

 soc pbilomalique 1813 April). 2) Over de allerede tidligere bekjendle 

 lange, snoede rorformige Gauge i Rokkernes og Haiernes Overkjaebe, fyldte 

 med en tykflydende klar Vsedske. Han sogte at tyde dem som et saereget 

 Sandseorgan (Nouv. bull, des sciences de la soc. philora. 1813 Splbr.). 

 3) Over et sajreget Forlob af Veneblodet fra Buglemraerne, Halen og 

 Undcrlivsvaeggene bos Krybdyrene (Nouv. bull, des sciences de la soc. 

 pbilom 1813 April). Dette var den forste Beretning om en af bans 

 vigtigste Opdagelser, der i sin Heelhed dog forsl falder i en noget senere 

 Periode af bans Liv. Fremdeles forelseste ban (22 Juli 1813 i la So- 

 ciete de la faculte de Med. de Paris) 4) den forste Meddelelse af en af 

 bam opdaget Nerveanaslomose i Orel, bvis Offentliggjorelse ligeledes 

 falder i en noget senere Periode* 



Ikke mindre end den sammenlignende Anatomic bavde den 

 practiske Medicin, og navnlig Cbirurgicn, i Paris beskjaeftiget Jacobsons 

 rastlose Flid. Den Iver, bvormed ban benyltede de dervaerende Hospitaler 

 og andre lajgevidenskabelige Indretninger, bar Selskabels baederlige Se- 

 cretair vaeret Vidne til, da ban paa samme Tid opboldt sig i Paris. 



