92 



langsomt, men i Slutningen af Mai og i Juni meget rask, og denne 

 pludselige Afkjoling fortaetter Vanddampene, hvormed Atmosphajren er 

 opfyldt, og frembringer den stajike og vedholdende Regn, som udmser- 

 ker delte Tidsrum, og som endnu yttrer sig, dog med meget mindre 

 Slyrke i en Deel af Juli. I den paafolgende Tid synker Tcmperaluren 

 kun langsomt indtil Midten af August, der er Aarets koldeste Tid og 

 tillige Tidspunktet for den hoiesle Barometerstand j Vinden, som bestan- 

 dig har antaget en sydligere Reining, forer Havets Dunster ind mod 

 Kysten, Himlen er som oftest bedaekket og Luften ngesten majttel med 

 Fugtighed; men, da Havets og Landets Temperatur paa denne Aarstid 

 kun afvige lidet fra hinanden, og Temperaturforandringerne saavel i L6- 

 bet af Dognet, som fra Dag til anden kun ere hoist ubetydelige, saa 

 er der Intet, der kan foranledige staerke Nedslag. Alt som Solen nu 

 naermer sig Stedets Zenith, stiger Temperaturen raskere, medens Baro- 

 melret faldcr; Dampene fores ved den opstigende Luftstrom fra de lavere 

 op i de hoiere, endnu ikke opvarmede Luftlag, og foraarsage derved 

 en kort Tid rigeligere Regnfald, der dog snart vige for den storre 

 Varme og den mere nordlige Vmdretning, der medforer en torrere Luft 

 fra Landet og jager Dunsterne ud over Havet. Fra Midten af November 

 falder Temperaturen vel atter noget, men kun ubetydelig; desuden bliver 

 Vindretningen bestandig nordligere og gaaer i Decbr. og Januar endog 

 i laengere Tid over til en vedvarende Nordost, der medbringer en hoi 

 Grad af Torhed; detle Tidsrum indtil ind i Marls udmarker sig derfor 

 ved en eensformig Temperatur, klar Himmel og tor Lufl. 



Hvad angaaer Fordelingen af Travalerne, da synes denne at 

 staae i naer Forbindelse med Beliggenheden af Nordoslpassaten. Dennes 

 Sydgraendse flytter sig nemlig fra 10 — 11*^ N. B., som er dens Bclig- 

 genhed i Juli— Septbr., indtil 4 — b^ N B. i Decbr. — Febr. Da nu 

 Christiansborg ligger paa 5J° N. B , saa er allsaa Nordostpassalcns Syd- 

 graendse laengst borte fra Stedet i de Maaneder, da Travalerne ikke fore- 

 komme, og rykker det naermere, alt som disse blive hyppigcre. Del 

 syncs derfor rimcligt, at betragle Travalen som en sporadisk Indlraengen 

 af Passalen i det rolige Bajlle, og denne Anskuelse beslyrkcs endmerc 

 derved, at Travalerne altid komme fra samme Verdenskant, nemlig mel- 

 lem N.O. og S.O., medens Vindens saedvanlige Reining paa Kysten ligger 

 mellem N.W. og S.W. , og at de altid medfore en bclydclig Afkjoling, 



