101 



Maengde, deels ogsaa af den Tid, hvori Subslantserne have kunnet indvirke 

 paa hinanden, Forfaltefen aniager denne lagttagelse for meget vigtig, thi 

 den forklarer, hvorfor vort Marskleer, der i Aarhundreder har vaeret be- 

 vaeget i et med Soeplanter opfyldt Hav, indeholder en saa betydelig 

 Maengde i Saltsyre oploseligt Kali, der uden Tvivl igjen er en af Hoved- 

 aarsagerne til dels store Frugtbarhed. 



Vcd den fortsatte Forraadnelse af Tangen svinder dens Masse 

 bestandig mere eg mere, eg endnu efterat TangdyHgerne ere bedsekkede 

 med en Vegetation af Strandplanter, hvoriblandt isaer en Atriplex frem- 

 hersker, er Massen saadan gjennemtrsengt med Vand, at man synker 

 dybt ned i den og der udvikler sig bestandigen Gasarter. Omsider maa 

 dog en torvagtig Masse blive tilbage, isaer naar et daekkende Lag iide- 

 lukker den athmosphaeriske Lufts Indvirkning; ikke desto mindre har 

 Forfatteren aldrig fundet Tangtorv og alle langs med hele Halvoens Vest- 

 kyst forekommende submarine Torvmasser hidrore fra Land- og Fersk- 

 vandsplanter. Dau har derimod anfort et af Tang dannet Torvelag paa 

 6en Als. Da Tangarterne af de meest forskjelligc Familier indeholde 

 alle de samme Bestanddele, maa vi antage, at ogsaa de i aeldre Jord- 

 perioder levende Tangarler have havt en lignende chemisk Constitution, 

 og vi ere ligeledes berettigede til at formode, at deres Decompositions- 

 producter have va3ret af samme Beskaffenhed , som de, Tangen leverer 

 for naervaerende Tid. Forfatteren viste derpaa, at der i en af de aeldste 

 Dannelser af den scandinaviske Overgangsformation forekommer en Tang- 

 art, som Dr. Kroier har opdaget i Allunskiferen ved Fogelsang i 

 Skaane; Forfatteren har fundet den i Allunskiferlagene paa Bornholm og 

 Hissinger synes at have iagttaget den i Allunskiferlagene ved Berg i Oster- 

 gothland. Af dehne Tang, Ceramites Hissingeri, har Hr. Liebmann havt 

 den Godhed at meddele mig fojgende Characteristik; 



„Alga caespitosa filamentosa, ramosissima. Fila e basi communi 

 (radice) radiantia setam equinam crassa, fastigiato-ramosa dichotoma; sub- 

 stantia interna venis duabus (siphoniis) creberrime genuflexis et invicem 

 spiraliter tortis (in modum generum Polisiphoniae, Callithamnii, Grifitsiae, 

 Ceramii) percursa. 



Fossilis alga vulgala in schislo bituminoso formationis transitionis 

 Scaniae, Bornholmia3 provenit; cespitosam crevisse patet, nam fila radiantia 

 per strata varia in omnibus direclionibus stipata cernuntur." 



