39 



at de smaa Bivalver, der ofte findes paa Muslingens ydre Gjcllcpar, ikke 

 ere dens Yngel men Snylledyr, bar imidlertid siden ikke bekraftet sig. 



1827 viste ban, at Vener, ved at gjennemskaeres eller beska- 

 diges, undergaae den samme Helingsfremgang som for Arterierne ifolge 

 Andres lagttagelser allerede var bekjendt. (Overs. Vidsk. Slsk. Forhdl. 

 1827—28). 



1829 gjorde ban 1) nogle interessante Meddelelser over Hin- 

 derne af Pattedyrfostrets JEg eg 2) over Urnyrerne, de saakaldte WolfTske 

 Legemer, eller — som ban efter nogle foregaaende Forfatlere benaevnede 

 dem — de Okenske Legemer. I en tydsk Oversgettelse udgaves disse 

 sidstn«vnte Undersogelser 1830. 



Imidlertid bavde Jacobson udta;nkt et nyt Middcl til at ba;ve 

 een af de smerteligste Sygdomme, Mennesket kan vaere underkastet, nemlig 

 Blaeresteen, I Frankrig bavde Amyssat og Leroy d'Etioles udtaenkt at 

 lilintelgjore Slenen ved at anvende et Boer i en lige Sonde, der fandtes 

 temmelig let at kunne indbringes i Blajren gjennem de naturlige Veie. 

 Denne Maade at tilintetgjore Blaerestenen ved at bore den, bragtes isaer 

 i beldig Udfiirelse ved Civiale, og den bensevnedes Litothritien. l)et af 

 Jacobson udlaenkte Middel gik ud paa at tilintetgjore Slenen ved at knuse 

 den. Han anvendte en saedvanlig Blaeresonde i Form af et saakaldet 

 Catheter, men indrettet saaledes, at den lod sig ligesom spalte i to Grene 

 og atter kraftigen skrue sammen. Efterat den gjennem de naturlige Veie 

 var indfort i Blgeren, knnde Stenen ved dens Hjelp temmelig let faltes 

 og knuses. Denne Operationsmaade fik Navn af Metbodus lilhoclastica. 

 Jacobson anmeldte den forst 1820 i det Kgl. med. Selskab, senere 

 (1828—29) i det Kongl. Vidensk. Selskab, 1830 i Gerson-Julius Jour- 

 nal. Den vandt almindeligt Bifald og er eiidnu, skjondt med flere Mo- 

 dificationer, i fuld Anvendelse, Han selv brugte den som oftest med 

 megen Held, og mange Syge skylde denne bans Opfmdelse Befrielsen 

 fra svajre Lidelser. Til de Haedersbeviisninger, ban nod i Anledning af 

 denne Opfmdelse, maa isaer regnes, at 1833 tilkjendtes ban lilligemed 

 Leroy d'Elioles en af de Montbionske Prsemier, stor 4000 fr. — Samme 

 Aar udnajvntes ban til corresponderende Medlera af det franske Inslitut. 

 Allerede 1829 var ban bleven bajdret som Bidder af Dannebroge, 1836 

 blev ban tillige Dannebrogsmand, Samme Aar valgtes ban ogsaa til 

 iEresmedlem af det Kgl. medicinske Selskab. 



