40 



1833 bokjciidlgjordc JacoLson et Tilf;clde af den tropiskc Ind- 

 voldsorm, Filaria medinensis, den saakaldte Guinea-Worm, hos en ung 

 Mnlat, der var kommen fra Guinea. (Oversigt over Vidensk. Selskabs 

 Forhandlinger, 1833 — 34. Nouvelles annales du museum d'histoire na- 

 turelle Tome III). Af de to Orme, denne fandtes at have under Iluden 

 af Foden, uddroges den ene heel; den anden brast, men gav dervcd 

 Leilighcd til meget inleressante lagttagelser over dens levende Yngel. 



1 Here Aar, navnlig fra 1831 af, var ban mcget sysselsat med 

 at prove del chi*omsure Kalis og Chromsyrens Anvendelse saavel i tcch- 

 nisk Brug som isaer i La?gepraxis. Han viste en sairdeles Forkjaerlighcd 

 for dette Middel, og er ban i denne Henseende gaaet for vidl i sine For- 

 haabninger, vil ban dog unaegteligen altid beholdeiEren for at have paaviist 

 ilere hidtil ukjendle Egenskaber ved dette Middel (Overs, over Vidensk. 

 Selskabs Forb. 1831—32; 1834—35; 1836—37; 1840, 1844). 



1841 viste Jacobson Urigtigheden af at ansec de Lcgemer, som 

 Sulzer (1801) bavde iagttaget fra en Patient og beskrevet under Navn 

 af Diceras rude, for at \stre Indvoldsorme, en Mening som jeg bavde 

 forsvaret, da ganske lignende Legeraer sendtes mig som drevne fra en 

 Patient paa Bornholm. Med stor Skarpsindighed viste ban ikke alene 

 at de vare Plantedele, men endog fra bvilken Plante, nemlig at de vare 

 Frogjemmerne af Morbajr. Onitrent saratidig var imidlertid Ilelmintbo- 

 logen Diesing med Understottelse af Botanikerne Endlicber, linger og Fenzl 

 i Wien komn et til samme Resultat efter Undersogelser paa et af mig 

 til Wien sendt Exemplar. 



1 1812 fik Jacobson Praedicat af Kongen af Danmarks Livl^ge; 

 Sverrigs Konge, dcr allerede tidligere bavde benaadet ham med Nord- 

 stjerneordenen , valgte ham under Modet i Stockholm til Commandeur 

 af Vasa-Ordenen. — Ved dette de skandinaviske Naturforskeres Mode 

 viste Jacobson endnu den fulde Kraft, ban altid bavde vaeret i Besiddelse 

 af. Han raeddeclte flere af sine aeldre, her allerede na3vnle, Opdagelser, 

 deels i den zoologiske deels i den medicinske Afdeling, og dcsuden ad- 

 skillige nye lagttagelser, saasom om Entozoer bos Mollusker og om 

 Bsekkenets Udvidelse bos Pindsvinet under Drapgtigheden. Men isaer 

 raaatle de af bans Meddelelser Vtxkke almindelig Jnteresse, som angik 

 Hjerneskallens tidligsle Udvikling. Han troede at have opdaget et fuld- 

 stacndigt tidligere Bruskcranium som Forlobcr for den blivende Hjerne- 



