71 



den kjertelagtige Deel af Kimen; men der sees af Hvalrosscns Ticnder, 

 at Kimen i dens hele Tykkelse er forvandlet til Beenmasse. 



Professor Jurgensen meddeelte en Bemaerkning angaaende den 

 Paavirkning en Axe lider derved, at et fast Legeme bringes i Rotation 

 ora samme. 



Endskjondt Poisson bar gjort opmajrksom paa, at Virkningen 

 af et Stod ikke i sit Vsesen er forskjellig fra Virkningen af enbver 

 anden mecbanisk Bevaegekraft, bar ban dog ikke bragt dette i Anvendelse 

 paa den Paavirkning, et roterende Legeraes Axe lider, men blot paa Be- 

 stemmelsen af Omdreiniiigsbastigbeden (traile de mecanique, 2de edition, 

 Vol. II pag. 96). Denne Betragtningsmaade lader sig imidlerlid ligesaa 

 let anvende paa Bestemmelsen af Virkningen paa Axen, bvorved Frem- 

 stillingen faaer mere Eenbed og Simpelbed. 



Idet man kun betragter de paa Axen (z) lodrette eller pied 



Planet xy parallele Kraefter og betegner Axens Modstand ved U og F, 



der ere parallele med x- og y-A\en og skjaere z-Axen i Afstandene u 



og V fra Coordinaternes Begyndelsespiinkt, bestemraes, ^om bekjendt, 



Bevsegelsen og Modstanden (eller Trykket) ved Ligningerne: 



fi^T (1-11 



S -~ dm^SXdm+V, S jj dm = SYdm-\-V, 



(Iv (11 



S^-^:^^ dm^SzXdm-{-Uu, S^ dm^SzYdm-{~Vv, 



S ""l^y^ am =S{xY—yX)dm, 

 (11" 



Sgetter man x -rcos(64-<^)'» y^^rsmiB-^-a)^ bvor 6 er den Vin- 



kel, sora et i Legemet fast Plan, der gaaer igjennem z-Axen, danner mod 



Planet xz^ og a den Vinkel, som den paa ^-Axen lodrette Radius ve^or 



r til Punktet {x, y^ z) danner raed dette Plan , — saa at altsaa Q er en 



Function af t, men r og a uafhsengige af denne, — betegnes endvidere 



ved p og q Coordinaterne for Legemets Tyngdepunkt og ved M dets 



Masse, saa faac de anfortc Ligninger folgende Form, idet man tager 



U og V med modsat Tegn for at lade dcm belegne TryLket: 



