84 



(eller, som vi endnu iidtrykkc del j^tmaal ., Etmaal) indbefattede saa- 

 ledcs del hele Dogn, eller el Tidslob af 8 Eiktcr (16 Slunder eller 

 24 Timer). Etmaalet inddeeltes ogsaa i 4 ulige Afdelinger: 



1) Morgun (Morgen) 1 Elkt (2 Stundcr, 3 Timer). 



2) Dagr (den egenllige Dag) 3 Eikter (6 Slunder, 9 Timer). 



3) Aftan (Aften) 1 Eikt (2 Slunder, 3 Timer). 



4) Nott (Natten) 3 Eikter (6 Slunder, 9 Timer). 



Af forskjellige Grunde kan man anlage, at den borgerlige Dag 

 eller Arbeidsdagen i Island bar, ligesaavel som Aarsudregningen, vajret 

 beslcmt ved vissc Love eller Vedlsegtcr. Arbeidsdagen maatte isaer be- 

 stcmmes for den bedsle Sommer- eller Hosttid, da del var af Viglighed 

 for Landboerne, at Arbeidsfolkene da i relte Tid skulde tage fat paa 

 det dem paalagte Vaerk. Den antoges at begynde ved Solens tilsyne- 

 ladende Indgang i Ostkanlen (austrdlt) svarende til vort ONO eller 

 KI. 4 J f. M. Ved det selvsammc Tidsrum regno og Faeroboerne, Nord- 

 maendene o. fl. at Arbeidsdagen begynder. Islands aeldsle skrevne Lov 

 kaldet Gragds (vedlaget 1121) med den derlil horende Kirkclov iif 

 1123 ombandle mang© Tilfaelde, i hvilke Indbyggerne med Hensyn til 

 Arbeider, Tinge og andre offentlige eller paabudne JVloder m. m. skulde 

 iagllagc visse Slunder eller Tidspunkter afDagen. Adskillige af de der- 

 til horende Besleramelsor vare vel allerede oplagne i den henved 927 

 affattede Ulfljotslov, ja vel endog for i «ldre Vedlaegler. 



1 Mangel af Ubre og matheraatiske Inslrumenler maatte de gamle 

 Skandinaver overhoved, og Islajnderne i Sajrdeleshed, soge at udfinde visse 

 Bestemmelser for Dagens Slunder eller Timer paa andre Maader, nem- 

 lig disse: 

 J) af Solens lilsyneladende daglige Gang. Paa Islands almindelige 

 Landsthing, kaldet Althing, der fordura som oflest holdles (fra Aaret 

 999 aO fra Torsdagen i Sommerhalvaarets lite Uge til Onsdagaflen 

 i den 13de, allsaa omtrent fra den 18de (sidst 24de) Juni til 14 

 Dage derefter. Sledel, hvor Retlen holdles, ved del saakaldle Log- 

 berg eller Lovens Klippe, isaer Lovsigemandens (Laugmandens eller 

 Prajsidentens) Sajde, var uforanderlig besteml efter gammel Ved- 

 twgt. Tider af Dagen , paa hvilke Herredshovdingerne skulde va^rc 

 komne til Tinget, naar forskjellige foreskrevne Relshandlinger skulde 

 begynde o. s. v , bestemtes i Lovbogen ved Solens Skin paa visse 



