110 



vise sig soni en enkelt Grubc uf Kiimhinden , dcr snart efter uddannes 

 til en blaereagtig Udvidelse foran Hjerneblaererne, og derpaa lidt efter 

 lidt sondrer sig i de to Sideblaerer, der udvikles til Oienkugler: de ydre 

 Orens Sammensmcllning, forsaavidt de ydre Dele af Horeredskaberne 

 (navnlig det Eustachiske Ror, Trommehulcrne og de ydre Oregange) 

 uddannes af det forste Par Halsspalter (eller, sora de oflere benaevnes, 

 Gjelle- eller Visceralspalter) , der selv fra forst af ere forenede i Mid- 

 dellinien. I Henseende til Horeredskaberne bar Huschkes Paastand faaet 

 en vajsentlig Bekrseftelse ved Reicherts Undersogelser over Visceralbuerne, 

 og ved denne Bekrseftelse maa den lignende Anskuelse af Cyclopien 

 som en Slandsningsform tillige vinde Tillid. 



Der opstaaer saaledes det Sporgsmaal, om den sarame Anskuelse 

 skulde kunne overfores paa Sirenedannelsen. Prof. E. gjorde opmaerksom 

 paa, at det Sajregne ved denne Dannelse ikke ligger blot i Buglemmernes 

 Saramensraeltning, men ligger saa meget i den Omstaendighed, at de altid 

 tillige ere drciede saaledes, at Knajerne og Taeerne vende bagud. Hvad 

 nu denne sidsle Omstaendighed angaaer, forklarede Prof. £. , at den 

 virkelig er normal paa Yderdelenes tidligste Udviklingstrin. 



Naar Buglemmerne forst komme tilsyne, ligge de med Boie- 

 fladen (Fodsaalen) fladl op mod Underlivet; Tseerne vende opefter og 

 Knaeerne svare i denne Periode, ligesom alle andre Ledes Strsekside, til 

 Legeraets Rygflade. Det er i denne Stilling ikke med Tommeltaaen, 

 men tvertimod med den lille Taa, at Benene vende mod hinanden, og 

 hvad enlen den sireneagtige Sammensraeltning laenkes oprindelig eller 

 skeet i den lidligste Tid, kan den ifolge heraf kun finde Sted mellem 

 hvad senere kaldes deres ydre Rande. Under den regelmajssige Ud- 

 dannelse trakkes Benene stedse mere ud fra hinanden, saaledes at Knseerne 

 forst dreies udad , dernajsl om mod Boiesiden af Legemet, altsaa i hele 

 Bevaegelsen beskrivende en fuldslaendig Halvkreds; ere de sammen- 

 voxne, kan denne Dreining naturligviis ikke finde Sted. Ved deres 

 videre Uddannelse boies de da kun fra Bugfladen nedefter, og beholde 

 iovrigt den oprindelige Retning, hvilken nctop er den, der, som oven- 

 anfort, allid finder Sled ved Sirenedannelsen. Udviklingshistorien for- 

 klarer her altsaa idetmindste denne tilsyneladende saa besynderlige Om- 

 staendighed ved Sirenedannelsen, ligesom den forklarer de fleste Mis- 



