144 



lilbage godtgjorde Etatsraad Reinhardt^ at der i Nordeii forekomme to 

 disUncte Alter afSla^gten Macruius, een ved den norske Kyst (M. Stromii) 

 og en anden (M. Fabricii) ved den gronlandske. For ikke ret lapnge 

 siden bar Sundevall udgivet en lille Afhandlirig oin Macrurus-Arlerne, 

 hvori vises, at den gronlandske Art, eller M. Fabricii, ogsaa traeffes ved 

 Norges Kyst. Og da nu Kroyer bar erholdt et Exemplar af den norske 

 Art fra det sydlige Gronland, bliver det endelige Resultat, at begge 

 Arter ere faelleds for begge de najvnte Localiteter. 



1 samme Mode meddeelle Conferentsraad Orsted et Par korte 

 Bemairkninger. 



Den forste angik en Virkning, som det Ringsystem, hvoiat 

 Saturn er omgiven, maa udove paa Vindforholdene i dens Atmospbaere. 

 Som bekjenat omgiver delte Ringsystem Planeten fritsvsevende i dens 

 iEqvators Plan, og bar, de smaa Mellemrum iberegnede, en samlet Brede 

 af mere end 6000 Miil, hvorbos den indre Rand bar en Afstand af 

 naesten 4600 Miil fra Planetens Overflade. Medens den ene Haivkugle 

 af Planeten bar Sommer vil derfor en stor Deel af den anden ligge i 

 Skygge. Denne Skygge vil udstrsekke sig over et bredt Baelte af den 

 vinterlige Halvkugle, men ikke i lige Tid over alle dets Dele. 1 detle 

 Baelte, som lober parallelt med Planetens /Eqvator, vil Morket vare 

 la;ngst raellem den 23^ og 24^ fra ^qvator , nemlig over een Tredie- 

 deel af Uranusaarei, eller omtrent 10 Jordaar. Forskjaellen paa Varme- 

 graden i den gjennem mere end 14§ Jordaar opvarmcde Deel paa den 

 ene Side, og den forboldsviis neerliggende kolde Straekning, som bar en 

 saa uhyre lang Natvrnter, maa vaere meget belydelig. Af dette vel- 

 bekjendte Resultat folger, at der i de lavere Luftegne maa foregaae en 

 meget staerk Tilstromning af forlaettet Luft fra den koldeste Deel til den 

 varmeste, og omvendt i de boiere i^uftegne fra de varmere til de koldere. 

 Ved Planetens Omdreining maa den Luft, som n«r Overfladen slrommer 

 fra den vinterlige Halvkugle hen mod iEqvator, faae en ostlig Retning, 

 som formedelst Planetens mere end 9 Gange storre Radius og mere end 

 dobbelt saa haslige Omdreining maa erholde en stor Virksombed i 



